A KARANCS-HEOYSÉG ANDEZITJEI. 227 



A Karancs hegység andezitjeinek típusai. 



Somoskőújfalu vidékén előforduló andeziteknek két főtipusát különböz- 

 tetjük meg. Az első tipust képviseli a tulajdonképeni karancsi andezit, amely a 

 Karancs főcsúcsát (727 m), és a hozzá tartozó gerinceket és csúcsokat alkotja ; 

 a másodikat pedig a Sátoroshegy andezitje. A két kőzettípus már szabad megte- 

 kintésre is lényegesen eltér egymástól. A Karancs andezitje vagy sötétszürke 

 színű kőzet — cigánykő — amint a vidék kőfejtő munkásai nevezik, — vagy 

 szürkésfehérbe hajló mállott amfibolandezit. — A másik tipus, a Sátoroshegy kő- 

 zete pedig világos, szürkésbarna színű hipersztén-amfibolandezit. 



A Sátoroshegy andezitje annak keleti oldalán elég sok biotitot tartalmaz és 

 a kőzet ezeken a helyeken az amfibollal majdnem egyenlő mennyiségű biotitot 

 is mutat. 



A Karancs -hegység eruptív kőzeteivel Szabó József 1 foglalkozott bővebben 

 és a kőzetet cordierit-tartalmú biotitgránáttrachytnak határozta meg. Munkájá- 

 ban a legfeltűnőbb, hogy ebben a kőzetben cordieritet talált. 



Hussak 2 szintén vizsgálta a karancsi andeziteket, főleg cordierit -tartalmuk 

 szempontjából, de ezt bennük nem találta meg. 



Később, a kőzettani tulajdonságok részletezésénél bővebben ki fogok 

 térni Szabó munkájára, illetőleg annak az eredményére, most azonban szükséges- 

 nek tartom határozottan kiemelni a következőket : 



1. A Karancs-hegység andezitje gránáttartalmú amfibolandezit; a Sátoros- 

 hegy kőzete pedig biotittartalmú hiperszténamfibolandezit, nem pedig biotit- 

 andezit. amint azt Szabó megállapította. Megjelenik ugyan néha a biotit, mint 

 az amfibolt kísérő elegyrész, anélkül azonban, hogy a kőzet amfibolandezit 

 fogalmát megváltoztatná. 



2. Cordierit nem fordul elő sem a Karancs, sem a Sátoröshegy andezitjé- 

 ben és ez mint hibás adat a szakirodalomban teljesen törölendő. 



A következőkben a tulajdonképeni Karancsheijy és a Sátoroshegy kőzet- 

 típusait külön fogom tárgyalni. 



Karancsi andezitek. 



Karancsi andezitek neve alatt foglaltam össze a sátorosi-kőfejtő, Homorú- 

 tető és a Csákta déli lejtő andezitjeit, valamint a Karancs 668 m. 697 m és 

 727 m csúcsok és a babonyir-pusztai előfordulásokat. 



Ezen andezitek között a Sátoros-kőfejtő, valamint a Karancs (668 m) 

 gerinc kőzete típusos amfibolandezit, míg a Karancs (697 m). valamint a homorú- 

 tetői andezitben a színes elegyrészek közül kevés biotittal találkozunk, a Csákta- 

 déli lejtő kőzetében pedig elvétve pyroxén fordul elő. A babonyir-pusztai, vnla- 



1 Dr. Szabó József: A gránát és cordierit (dichroit) szereplése a magyarországi 

 trachitokban. A M. T. Akad. Ért. A Természettud. köréből 1877. 



2 E. HtrssiK: Über die Vorbreitung des Cordierits in Gesteine. N. I. 1885. I. 82. 



