230 D s< HOLTZ M Uíf.l I 



de ritkán emészti fel az amfibol egész anyagát. A kloritosodás alkalmával klino- 

 klor kdei kezik. néha olyan nagy mennyiségben, hogy az egész amfibol egy kloritos, 

 magnetites halmazzá lesz. Természetesen a közel szegély fáciesén az átalakulás 

 tökéletesebb. Itt számos esetben az amfibol anyaga teljesen kioldódik és helyébe 

 egy gyengén fénytörő és kettőstörő anyag rakódik le másodlagosan, úgy. hogy 

 csak a szegélyen mutatkozik egy keskeny amfibol koszuiú. Ez a másodlagosan 

 keletkezett anyag valami zeolith féleség, negativ karakterű, egy optikai tengelyű, 

 három irányban jól basád, tehál chabasit. Achabasitban helyenkénl hosszú vékony 

 amfiboltűk, ezenkívül különös Bugaras szerkezetű, vesealakú epidotok fordulnak 

 elő, amelyek minden rend nélkül helyezkednek el. 



Sukkal erősebben mállottaka kőfejtő amfiboljainál a Karancscsúcs (697 in), 

 a Homorútető, a Csákta, valamim 1 a Karancscsúcs (727 m) és a babonyir pusztai 

 andezitek amfiboljai. Csak a visszamaradó alak és az itt ott jelentkező hasadás 

 alapján lehet következtetni, hogy mállott amfibollal van dolgunk. 



Az egész amfibolt egy tnagnetitszemekben gazdag, kloritos zóna veszi 

 körül ; anyaga szerpentinszerű halmazzá alakúit át. amelyben foltszerűen vagy 

 uralkodókig nagymérvű kloritosodást észlelhetünk. A mállási termékek közül 

 kalcit Bohasem hiányzik, sőt sok esetben az uralkodó szerepet viszi. Mindenütt 

 megtalálhatók a másodlagosan keletkezett kisebb nagyobb epidot rögök. 



Zárványai hosszabb, vagy rövidebb apatitoszlopok, legömbölyödött, vagy 

 négyzetes mamielitszemek és a kissé nyúltabb, leukoxénesedő ihnenitek. Az 

 elkloritosodotl csillámlemezkék csak ritkán zárványai az amfibolnak. 



A csillámok teljesen elmállottak, elkalcitosodtak, illetőleg elkloritosodtak. 

 Gyakoriak a másodlagos úton keletkezett epidotrögök. 



Zárványai: földpát kristályok, kevés apatit, helyenként teljesen elmállott 

 amfibol, majd leukoxénesedő magnetit. illetőleg ilmenitek. 



A Csákta. porfirosan kiválott elegyrészei közé tartozik egy teljesen elmállott 

 piroxén. A kristályok táblásak, amelyeken az (100). (010) és (110) lapok ismer- 

 hetők fel. 



A mállási termékfőleg kalcit. A korrózió erős mérveket ölt, maga az alap- 

 anyag nem egy helyen fordul elő mint zárvány a pyroxénben. azonkívül a magne- 

 titszemek és helyenként az apatit kristályok is megfigyelhetők. 



Mellékes elegyrészek: apatit . uagyon kevés zirkon, magnetit és 

 ilmenit. 



Az apaiit mindég megtalálható szórványosan a kőzetben, de legtöbb esetben, 

 mint zárvánj' az amübolban. Prizmatikusak. többnyire színtelenek, de elég gya- 

 koriak a halványibolyára színezett apatitok is. pl. a Csákta andezitjében, azon- 

 kívül a Karancs (697 m) magaslatán. 



A magnetitek aégy, vagy ritkán hatszöges átmetszet űek. helyenként rozs- 

 dásodnak ós leukoxónesednek, ami titántartalmukat bizonyítja. 



Sokszor a leukoxénesedés nagy mérveket öli és a leukoxénesedő magnetit - 

 kristályokhan kevés apatitzárvány található. 



Sokkal ritkábbak a nyúlt, hat szöges majd görbüli (Csákta deli-lejtő) ilnie- 

 nit kristályok. 



Zirkon nagyon kevés van a kőzetben. 



