232 Ii SCHOLTZ MARGIT 



sok kristályos paladarabot tartalmaz. Ezeket a zárványokat részben már Schafar- 

 zik 1 tanár említi a magyar orvosok és természetvizsgálók 1910. évi Miskolcon 

 tartott vándorgyűlésén. Ő amfibolgneiszt, szalagos-aplitosgneiszt, biotigneiszt, 

 pegmatitot, biotitos csillámpalát, fehér szemcsés kvarcitot és fehér kovásodott 

 márga darabokat talált. Én csak néhány darabkát gyűjthettem e zárványokból 

 és csak ezeknek a vizsgálatairól számolhatok be. 



Az általam gyűjtött zárványok szalagos-aplitos gneiszdarabok. Különböző 

 vastagságú sötét és világos erek váltakoznak egymással. A sötétebb erek, amelyek 

 néha kisebb, önálló csomók alakjában is megvannak az andezitben, főleg földpát- 

 ból és amfibolból állanak, elvétve biotit lemezkékkel, kevés nagyszemű apatittal 

 és rutillal. 



A földpát fénytörése minden esetben magas, kioltás alapján az andezin- 

 labra dórit bytownit sorba tartozik. 



Az albit -ikertörvény gyakori, vékony lemezkékkel; periklin-t örvény az 

 albittal kapcsolatban ritkán észlelhető. A földpátok frissek. Zárványok nem gya- 

 koriak, csak némely esetben mutatkozik repedések mentén az üveganyag. Helyin- 

 ként kloritosodó amfibolfoszlányok vannak a földpátokban. 



Az amfibol közönséges zöld amfibol. Tengelyszöge nagy, optikailag majdnem 

 mindig pozitiv, ritkán negativ. Zárványokban nagyon szegény. Néhol klorit- 

 >/<rű anyaggá — klinoklorrá mállik. 



A szalagos gneisznek világos részei főleg kvarcból, gyenge fénytörésű, 

 negativ karakterű földpátokból (albitféleségből) kevés biotitból, mint akcesszo- 

 rikus elegyrészből zirkon- és apatitból állanak. 



Az andezit zárványaival kapcsolatban meg kell emlékeznem a kőzet mállása 

 folytán keletkező zeolithokról, amelyeket ugyancsak Schafarzik professzor 

 említeti és sorolt fel a miskolci vándorgyűlésen. Ezekből a zeolithokból sokai 

 gyűjtött pár évvel ezelőtt dr. Jugovics Lajos tanársegéd és az általa összeszedett 

 darabok egy részét átadta vizsgálatra. Jelenleg még részletes vizsgálatról nem szá- 

 molhatok be, de az eddigi rövid meghatározásaim alapján a következő zeolithokat 

 említhetem: chabasit, desmin, heulandit és ezek kíséretében kalcit és pirit. Itt 

 említem meg, hogy az itteni cha hasitokat dr. Vendl Aladár 2 műegyetemi tanár- 

 segéd analizálta. 



A Sátoros-herjy andezitje. 



Macroskopice a kőzet világos barnásszürke színű, 5—6 mm-nyi amfibol- 

 oszlopokkal, elvétve biotit lemezkékkel. 



Szövete közel áll a holokristályosan porfiros-tipuskoz. Intratelluros elegy- 

 részei: a földpátok, hypersthenek, amfibolok, csillámok, kevés apatit, azonkívül 

 • >/. ercek. 



A földpátok többnyire (010) Bzerint táblásak, élük sokszor legömbölyödött. 

 Főleg a (010), (001), (110), (1Í0), (101) lapok által vannak határolva. Kémiai 

 összetételükre nézve a lábra dórit -bytownit sorba tartozunk. 



1 Természettudományi Közlöny. 1919. XLV. 517. ftizet, 822. lap. 



2 Dr. Vendl Aladár: Kél magyar ásvány ohemiai elemzése. Földtani Közlöny, 

 1911. XLT. 71. lap. 



