234 !>• BCÖOLTZ MAHdlT 



A hyp 'rsthenek sugaras halmazzá, valószínűleg szerpentinféleséggé malinak, 

 amit a rozsda erősén megfest. A mállási jelenség nagyobb mérvekel nem ölt, tel- 

 jesen elmállott egyének csak az egészen kicsiny hypersthenek között találhatók, 

 míg a nagyobbaknál a repedések mentén indul meg az átalakulás, vagy a szegé- 

 lyükön mutatkozik egy vékony mállott rozsdás zóna. Vasoxyd vagy vashidroxid 

 kiválása folytán a hypersthenek foltosak. 



Az amfibolok már makroskoposan is jól láthatók. 5—6 mm-nyi fekete 

 színű, szarufényű oszlopok alakjában fordulnak elő az alapanyagban. 



Mikroszkóp alatt többnyire nyúlt, prizmatikus kifejlődést mutatnak, az 

 (110) és (010) formák által vannak határolva. Bitkán zöldes, legtöbb esetben 

 barna színűek; bazaltos amfibolok. Tengelyszögük nagy, optikailag negatívok, 

 pleochroismusok erős, mint a kőfejtő amfiboljainál. 



Ikerképződés (100) szerint elég gyakori, néha a lamellák többszörös ismét- 

 lődése" figyelhető meg. 



Az amfibolok általában erős magmatikus resorpciót szenvedtek; valamennyi 

 egyén kerületén keskenyebb, vagy szélesebb, opacitos szegély található, amely 

 azoiibári már 'elmállott és a mállási terméket a vasrozsda festi. Ebben a mállott, 

 opacitos zónában néha biotitlemezkék fordulnak elő. 



Az amfiból a hypersthenhez hasonlóan mállik; a mállási termék megegyezik 

 a hypersthen átalakulása alkalmával keletkező anyaggal. Pontosabb meghatáro- 

 zása mivel vasrozsda színezi, nehéz, de minden valószínűség szerint klorit, vagy 

 szerpentin-féleség. 



" 'Zárványok nagy számmal lépnek fel. A korrodált amfibolba sokszor maga 

 az alapanyag nyomul be. Több helyen meglehetősen nagy földpát kristályok, 

 apatit'prizmák, majd magnetit-oktaederek jelentkeznek mint interpoziciók. 



A csillám meroxén, sötét barna színű, erősen pleochroisztikus. Tengelyszöge 

 nagyon kicsiny, majdnem 0°, optikai karaktere negatív. Csak ritkán fordul elő, 

 alig néhány egyént figyeltem meg, de mindegyik nagy kristály volt. A csillámok 

 amfibolhoz hasonlóan erŐ3 magmatikus resorpciót szenvedtek. A szegélyükön mu- 

 tatkozó opacitos-keret , valamint a kristály belseje is helyenként elmállott. A mállási 

 termék hasonló az amfiból é3 hypersthen mállása alkalmával keletkező anyag- 

 hoz, de az átalakulás nagyobb mérveket nem ölt. A csillámok elég sok idegen 

 zárványt tartalmaznak: így különösen kisebb földpátok, vasércek és rövid apatit- 

 oszlopok észlelhetők benne. 



Mellékes elegyrészek: az apatit, magnetit és ilmenit. 



Eitkák a nyúltabb, vagy zömökebb apatitos^lopok. A négyszögletes, több 

 helyen rozsdásodó magnetitkristályok gyakoriak. A hatszögletes vagy nyúltabb 

 lemezes ilmenitek ritkábban fordulnak elő. 



Az akcesszorikus elegyrész ;i ritkán előforduló kvarc. 



Az alapanyag mikroszkópos kicsinységű földpátokból, amfiboltűkből, 

 magnetitkristálykákból és az ezek közé beékelődő, rozsdától erősen festett, mállott, 

 kloritszerű anyagtól áll. 



A földpátja nién'seiin alapján andezin, tehát savanyúbbak, mint a por- 

 firosan kivált földpátok. Alakjuk négyszögletes, vágj lécszerű. Roppant nagy 

 számmal jelentkeznek az alapanyagban a hatszögletes keresztmetszetű, másod- 

 lagos úton keletkezett hosszú, vékony amfiboltűk. 



