A KARANCS-HEGYSÉG ANDEZITJEI. 235 



Magnetitszemekben szintén gazdag az alapanyag. Ezen apró kristálykák 

 közé ékelődik be, mintegy a közöttük levő teret tölti ki — egy vasrozsdától fes- 

 tett kloritf eleség, amely minden valószinűség szerint az alapanyag a miiből -tűinek 

 az elmállása folytán keletkezett, vagy pedig a kisebb hypersthen-egyének átala- 

 kulása alkalmával került az alapanyagba. 



Szöveti szerkezetét illetőleg az ú. n. pilotaxit szöveti-formával talákozunk. 

 Az alapanyag telve van mikroszkópi, kicsinységű kristálykákkal , melyhez képest 

 az üveg mennyisége oly csekély, hogy úgyszólván csak a mikrolithok körül képez 

 keskeny leplet. Ebben az alapanyagban váltak ki a különböző nagyságú intra- 

 telluros elegyrészek. 



A Sátoroshegy nyugati részének andezitje csupán a kissé nagyobb kvarc- 

 tartalomban és a helyenként előforduló, sötét színű apatitok tekintetében külön- 

 bözik a déli-oldali előfordulástól. 



A kőzet tehát a fentebb ismertetett ásványkombináció alapján hypersthen- 

 amfibolandezit. 



A kőzettani viszonyokat összefoglalva azt látjuk, hogy a Karancs-hegysóg 

 andezitjei kétfélék: ú. m. a tulaj donképeni Karancs és a belőle kiágazó gerincek 

 kőzete, a gránátos amfibolandezit és a hozzájuk csatlakozó Sátoroshegy kőzete 

 hy persten-amf ibolandezit . 



Munkám befejezése előtt szükségesnek tartom, hogy részletesen foglalkoz- 

 zam a Karancs-hegység eruptiv kőzeteit tárgyaló irodalommal. 



Vogelsang 1 említi először, hogy a Somoskőújfalu melletti sötótszínű ka- 

 rancsi trachitban cordierit fordul elő, ő, a Zipser által Bonnba küldött anyagot 

 vizsgálta és bebizonyította, hogy e vörös gránátokkal teli, feketésszínű diorit- 

 trachyt cordieritet tartalmaz és valószínűleg a bazalt közeléből való, mert fluidális 

 szerkezete a bazaltra emlékeztet. Szabó VoGELSANGnak több példányt küldött 

 a karancsi andezitből, amelyeket átvizsgált és azt találta, hogy ezeké a kőzetek 

 nem azonosak azzal a darabbal, amelyben a cordieritet felismerte. Szabó szerint 

 fluidális szövetű andezit a Karancsban ritkaság, valószínűleg a nyugati oldalról 

 származik és a bazalt idézte elő szerkezetét. 



Vogelsang a csíszolatot, amely vizsgálatainak alapját képezte, elküldötte 

 Szabó professzornak és így került ez a budapesti tud. egyetem ásvány- és kőzet- 

 tani intézetének a birtokába. Ezt a csíszolatot én is átvizsgáltam, a cordierit 

 azonnal feltűnik benne nagyságával, kékes színével, kitűnő dichroizmusával ; érde- 

 kes a kőzet fluidális szövete, amely sem a Karancs, sem a sátoroshegyi andezitek- 

 nél nem fordul elő. Vogelsang a Zipzer által küldött kőzetben cordieritet talált, 

 míg ez ásvány az általam vizsgált kőzetek egyikében sem ismerhető fel. 



Mindazok az ellentétek, amelyek a Vogelsang által vizsgált csiszolat és 

 a karancsi andezitek között fennállanak, kétségtelenül bizonyítják, hogy az a 

 példány, amelyet Zipzer küldött VoGELSANGnak, nem a Karancs -hegységből való, 

 hanem más helyről származó kőzetdarabbal cserélődött fel. 



Az igazi karancsi andezit cordieritjével Szabó 2 professzor foglalkozik részle- 



1 Dr. Ferdinánd Zirkel : Die KristalliUn (1875) 153 lap. 



2 Dr. Szabó József: A gránát és cordierit (dichroit) szereplése a magyarországi 

 trachytokban. A M. T. Akad. Ért. A természettud. köréből. 1877. 



16* 



