236 K SCHOLTZ MARGIT 



tesen és a következőket mondja : «a Ka rancs -hegység kőzetét átvizsgálva, azt 

 találtam, hogy abban a cordierit gyakran jön elő, s az hol quarznak, hol földpát- 

 nak tartatott ; legtöbbször szabálytalan szemeket képez, s ezeket inkább quarz- 

 nak volt ok mondani, de máskor hosszúkás, s ekkor dacara homogén szövetének, 

 földpátnak tartottuk. Legtöbbször ibolyaszínű a trachyt cordieritje és így ame- 

 tiszt-féle quarenak tűnik feb> 



Ügy a karancsi, valamint a Sátoros-hegy andezitjét jól átvizsgáltam és 

 meggyőződtem, hogy cordieritnek, amelyet Szabó 2 határozottan említ, nyoma 

 sincs. A kőzetben előforduló legömbölyödött kvarcszemek, amelyekkel talán 

 Szabó professzor a cordieritet összetévesztette, nagyon sok esetben jó tengely- 

 képet mutatnak, így kvarcvoltuk kétségtelen. Szép ibolyaszínű cordieritet egyet 

 sem találtam, de nem egyszer akadtam gyengén pleochroisztikus ibolyaszínű 

 apatitokra, amiket lehet, hogy Szabó professzor cordieriteknek tartott, mivel 

 munkájában sötétszínű apatitokról említést nem tesz, ezeknek fénytörése azon- 

 ban jóval nagyobb, mint a cordierit é és a hatszögletes keresztmetszetek egyszer 

 sem mutatják az ikerösszenövést. 



Mindezekkel nem azt akarom bizonyítani, hogy cordierit az andezitekben 

 nem fordul elő, mert hiszen kiváló kutatások bizonyítják, hogy számos olyan 

 andezit létezik, amelyeknek a cordierit lényeges elegyrésze, pl . Cavipiglia marittvma, 

 Cabo de Gata x andezitjeiben tekintélyes mennyiségben lép fel a cordierit ; ezeken 

 kívül számos olyan előfordulást lehetne felsorolni, amelyekben jelenléte kétség- 

 telenül bizonyítva van. 



Magyarországi andezitekben a cordierit, mint a kőzetnek lényeges elegy- 

 része eddig még teljes pontossággal ismertetve nincs. Előfordulnak ugyan a kőzet- 

 ben kristályos palazárványok, amelyek cordieritet is tartalmaznak, de ezek a 

 zárványokban találhatók és nem a kőzet elegyrészei. 



A karancsi andezit cordierittartalma általánosan elfogadott a szakiroda- 

 lomban. 2 Tudományos munkák, tankönyvek említést tesznek róla. Kisebb mun- 

 kákban szintén megtaláljuk a vonatkozásokat, így Morozevicz 3 egy érdekes 

 értekezésében, amelyben a cordierit kikristályosodásának feltételeivel foglalkozik 

 megemlíti Szabó munkáját, azaz hivatkozik a karancsi andezit cordierittartal- 

 mára. 



Szóval a szakirodalomban elterjedt és részben elfogadott volt az az adat, 

 hogy a karancsi andezit mint lényeges elegyrészt cordieritet tartalmaz. Vizsgálataim 

 eredményeként, mint már a bevezetésben kiemeltem s munkám befejezéséül is 

 hangsúlyozom, hogy e hegység andezitjében cordierit nincsen és a kőzet nem 

 biotit-, hanem amfibolandezit, illetőleg hypersthenamfibolandezit. 



1 A. Osann: Über die Cordierit führenden Andezit v. Hoyazo (Cabo de Gata) Z. D. 

 G. 1888. XL. 694. 



2 Dr. Carl Hintze: Handbuch der Mincralogie II. 2. Pag. 927. 

 H. Rosenbusch: Mikroskopií-che Phy.--iograpbie, I. 2. Pag. 166. 



Dr. Ferdinánd Zirkel: Lcbrbucb der Petrographie II. Pag. 604. 

 Nadmann— ZmKEL: Elemente der Mimralogie, Pag. 724. 



3 T. M. P. M. XVIII. Pag. 68. 



