2IJ KÖVID KÖZLEMÉNYEK. 



A i.i mutatott kecskéi példány agancsterjedelme a 2>y 2 méti rl meghaladja 

 (252 cm), a két agancs legnagyobb hosszúsága pedig (a homlokcsonttal együtt, 

 a görbület szerinl belül nézve) 33ű cm. Ez az agancs tehát jóval nagyobb, mint 

 e mediterrán s a germán rassz legnagyobb agancsai, de nem éri el az írországi 

 alfaj maximális méreteit. Szabását tekintve, ez az agancs a mediterrán rosszétól 

 a Legtávolabb áll s legjobban hasonlíl a germán rasszhoz. Bizonyos mértékig azon- 

 ban az írországi típusra is emlékeztei és szinte azt mondhatnók, hogy a kettő 

 között áll. 



1 gy látszik tehát, hogy Magyarországon a típusos mediterrán rasszon kívül 

 (1. Pohlig. id. b. 8. ábra) még egy másik, a germán rasszboz közel álló, vagy avval 

 azonos óriás-szarvas fajta is élt, mely agancsainak alakja és terjedelme folytán 

 épen úgy, mint az Írországi rassz, aligha lehetett erdei állat. Ezt a — nyilván 

 mocsárvidékeken élt — rasszt egyelőre hajlandó vagyok a C. giganteus Ruffi 

 Nhrg alakkörébe utalni (típusa a XEUBiNG-féle wormsi példány, Pohlig, id. h. 

 •1. ábra, c)) t nem tartom lehetetlennek azonban, hogy újabb szerencsés leletek 

 ennek a rassznak a rendszertanban külön helyet fognak kijelölni. 



A bemutatott agancslelet, mely a Földtani Intézet múzeumának egyik leg- 

 szebb ékessége, nyilván általános érdeklődésre tarthat számot és kötelességünkké 

 teszi, hogy a tiszai balászokat minél gyakrabban felkeressük. A Tisza medre vá- 

 gós kincsesbányája a legszebb leleteknek s bűn lenne az ilyen és ehhez hasonló 

 maradványokat a tudomány számára meg nem menteni. 



A kecskéi agancspár preparálásának és restaurálásának fáradságos mun- 

 kája Haberl Viktor szobrász, földtani intézeti preparátor mesterkezél dicséri. 



C) VEGYES KÖZLEMÉNYEK. 



A BAKANYAI-SZIGETfíEGYSÉGBEN L909 MÁJUS 29-ÉN ÉSZLELT 



FÖLDEENGÉS, 



hta Rethly Antal dr. m. k. meteorológus. 1 



— A 22. ábrával. — 



A Dunántúlnak Pécs, Kaposvár és Szegszard közé eső aszeiz- 

 mikufl területét délkeletről egy elsőrendű szeizmotektonikai vonal határolja. 

 Magyarország földrengései viszonyai feltüntető térképen 2 a Duna és a Dráva 

 kozott elterülő Baranyai-szigethegység délkeleti földrengéses terü- 



1 Előadta a Magyarhoni Földtani Tarsalat 1917 április 14 szakülésén. 

 1 Rétuly Antal: Magyarország földrengés] térképe. «M a t h <■ ni a t i k a i és 

 Természeti adományi Értesít ő» XXXI. k. 5. f. (602— 625. old.) Budapest 1913. 



