244 VEGYES KÖZLEMÉNYEK. 



A Mecsek-hegységtől délre fekvő vidék földrengésekben tulajdon- 

 képen szegény és csak a legújabb időkből áll néhány megbízható és tanulmányo- 

 zásra érdemes földrengés rendelkezésünkre. Ezek között az 1909 május 29.-i föld- 

 rengés x úgy a rengési terület nagysága, mint annak elhelyezkedése miatt ezen 

 vidékre nézve jelentőséggel bír. 



A földrengésről a Meteorológiai Intézet 2 a következő jelenté- 

 seket gyűjtötte össze : 



1. Hidor 7 h OQP 1 V°. Egy vertikális lökés 10— 15 mp-nyi tartammal. 

 Képek leestek a falakról, edény csörömpölt. Moraj úgy előzte, mint követte a 

 lökést. A földrengés Eáczpeterden is érezhető 'volt. 



2. Hird 6 h 45™ IV . Két egymást követő lökés N— S irányban. Tar- 

 tama 3 mp volt. Felfüggesztett tárgyak megmozdultok, edények, képek, ajtók 

 csörömpöltek. Egyidejű moraj észleltetett. (Eberhardt J.) 



3. Kát oly 6 h 30™ V°—VI°. Három-négy közepes erősségű lökés volt 

 felülről lefelé húzódva. Hullámzó mozgás is volt. Érzékenyen felfüggesztett tár- 

 gyak megmozdultak, vakolat megrepedezett, kémények ledőltek, cserepek hullot- 

 tak. Egyidejű morajt észleltek. (Sajnovics J.) 



4. K i s k o z á r 7 h 00™ IV — V°. Három lökés S— N felé.10 mp-nyi ingassál. 

 Ajtók, ablakok erősen zörögtek, képek megmozdultak. Egyidejű mély földalatti 

 moraj. M i s 1 á n y, Személy, E 1 1 e n d ós Sáros községekben is érezték. 



(DlTTLER E.) 



5. Liptód 6 h 30 m III . Egy lökés E— W felé erős rázkódással. amelyet 

 Mar á z a községben is éreztek. Tárgyak megmozdultak. (Habel J.) 



6. M a g yarsarlós. T h 00™ V°— VI . Egy erős vertikális lökés 3 mp-nyi 

 időtartammal. Felfüggesztett tárgyak, bútorok megmozdultak. Moraj nem volt 

 hallható. Egy kémény ledőlt. A földrengés ijedelmet okozott. 



7.. Mecsekszabolcs. 6 h 50™ V°. Két lökés két mp-nyi időközben, 

 1—1 mp időtartammal. Felfüggesztett tárgyak megmozdultak, edény csörömpölt, 

 alvók felébredtek. Moraj nem volt. Aföldrengés okozta lökések az 

 itteni kőszénbánya minden szintjében jelentkeztek. 

 A legmélyebb szint 53 méternyire fekszik a tenger 

 szintje felett. Egyes bányamunkások állítása szerint 

 a lökések következtében az ács ólat recsegett, apró 

 szén- és kődarabok hullottak s általában olyan érzés 

 vett rajtuk erőt, mintha s ül y e d n én e k. (Sztraka E.) 



8. Mecsekszabolcs. 6 h 45 m V°. Eázkódás, edény csörömpölt. Egy- 

 idejű mennydörgésszerű moraj. Sok házból a lakosság kiszaladt. (Szokola J.) 



9. Misi én y. 7 h ÓV* ÍV°-V°. Egy lökés 4 mp-nyi ingassál. Ablakrezgés. 



2 Magyar földrengési jelentés 1909. IV. évfolyam. Kiadta a m. kir. 

 orsz. Meteorológiai Intézet 22—23. szám, május 29. (11. old.) 



s A Meteorológiai Intézet által gyűjtött anyag a földrengési szolgálat- 

 nak a kir. m. Tudományegyetem budapesti földrengési obszervatóriumába való átutalása 

 után átkerült a nevezett intézetbe. Tanulmányunk megírásához dr. Kövesligethy Radó 

 egyetemi tanár úr szíves volt az anyagot átengedni, amit. e helyütt is őszintén megköszönünk. 



