VEGYES KÖZLEMÉNYEK. 245 



Úgy ülő mini álló és járó emberek meginogtak. Gyenge moraj volt hallható. 

 (Dreiecker F.) 



10. Na gykozár. 6 h 45 m IV . Egy heves lökés hullámszerű ingassál, 

 E— W irányban. Tetőgerendázat recsegett, edény csörömpölt, szabadban lévők 

 megtántorodtak. Egyidejű robbanásszerű moraj. Az emberek azt hitték, 

 hogy 'Mecseks z a b olcsón vagy S o m o g y o n bányarobbanás történt. 

 (Waxler J.) 



11. Pécs. 7 h 00 m IV°. Egy lökés S— N irányban, pillanatnyi mozgással. 

 Felfüggesztett tárgyak megmozdultak, ablak rezgett, alvók felébredtek, az ágyak 

 megmozdultak. (Gallovich F.) 



12. Pécs. 6 h 53 m II1°— IV . Gyenge földrengés mintegy 20— 25 mp-nyi 

 mozgással. Moraj nem volt. Pécs város keleti felében a földrengést jobban észlelték 

 és több helyen ijedelmet okozott. (Czirer E.) 



13. P e c s-b a n y a t • e 1 e p. 6 h 55 m III — IV °. Hullámzó mozgás E— Wfelé. 

 Többen észlelték. (Vizer E.) 



14. Pécs v á r a d. 7 h 00 m III . Egy lökés E— W felé haladó mozgással. 

 Pléhtálca megcsörrent, ajtó kinyíllott. Dübörgésszerű moraj. (Hal. V.) 



15. P ü s p ö k b o g á r d. 6 h 2 m V°. Egy vertikális lökés, egy másodpercnyi 

 mozgással. A földrengés vertikális robbanásszerű volt. (Ujváry M.) 



16. K o m o n y a. 6 h 55 m V°— VI°. Egy vertikális lökés két másodpercnyi 

 mozgással. Háztetőkről a vakolat és lazán álló cserépdarabok lehullottak. Egy- 

 idejű erős mennydörgésszerű moraj volt. (Gruber J.) 



17. Szellő. 7 h 00 m III°— IV . Több lökés gyors egymásutánban, 

 mintegy 10—15 mp-nyi hullámzással. Edények és képek mozogtak. Egyidejű 

 közepes erősségű moraj volt hallható. (Eeil N.) 



Nemleges jelentések a következő helyekről érkeztek be: Bonyhád, 

 H i m e s h á z a, K ő v á g ó s z ö 1 1 ő s, M a r á z a, N é m e t h e 1 y, Németi, 

 Pécs ud várd, Pogány, Siklós, Szentlőrincz és Püspök- 

 szenterzsébet. 



A felsorolt megfigyelési anyag térképes feldolgozásából nyert eredmények 

 a következőkben foglaltattak össze. Az egyes helyeken észlelt adatokból becslés 

 útján elsősorban megállapíthatott a földrengés erőssége, ezek alapján megszerkesz- 

 tett a földrengési térkép. 



A földrengés kipattanásának idejét pontosan megállapítani nem lehetett, 

 mert annak hullámai oly kis távolságig haladtak, hogy a legközelebb eső négy 

 földrengési obszervatórium egyike sem jegyezte fel. B u d a p e s t, Kalocsa, 

 Zagreb és Belgrád obszervatóriumai nem tesznek említést május 29.-i 

 földrengésről. Így tehát mint legvalószínűbb időadatot a pécs-városi meteorológiai 

 állomás jelentésében lévőt kellett elfogadni, amelyek szerint a földrengés 

 időpontja 7 h 53 m középeurópai idő szerint. 



A rengési területen legerősebben megrázott hely és maga az epicentrum 

 Bo monya, Bogáros, és Nagykozár vidéke közé tehető. Itt két 

 szeizmotektonikai vonal keresztezését kell feltételeznünk és felette valószínű, 

 hogy azoknak keresztezési helyéhez közel kereshetjük az epicentrumot. 



