VEGYES KÖZLEMÉNYEK. 247 



tak alá ós a bányászok mind úgy érezték, mintha sülyednének. Oly emberek, 

 mint a bányászok, a sülyedő mozgás kiváltotta érzést igen jól ismerik, mert napjá- 

 ban ismételten lifttel szállnak alá a bányába ós így ép náluk ennél a megfigye- 

 lésnél az érzéki csalódás ki van zárva. 1 



A földrengés tovaterjedésének délnyugaton és Ó3zaknyugatészaki irányban, 

 határt szabtak, ezt a területet ezekben az irányokban határoló főszerkezeti vonalak. 

 Meg kell jegyeznünk; hogy az itt szóbanforgó főszerkezeti vonalak nem olyanok, 

 amelyeket előzetesen végzett földtani felvételekből — az irodalomból — már 

 isinertek lettek volna, hanem csakis a földrengési megfigyelések alapján nyertek 

 megállapítást esetről -esetre. Ügy véljük, hogy ha az így megállapított vonalak 

 egybeesnek azokkal, amelyeket a geológusok részletes felvételekkel, tehát más 

 úton nyertek, 8 további kutatás szempontjából eme főszerkezeti vonalak igen 

 nagy értékkel bírhatnak. 



É3zak felé a földrengés tehát a Mecse k-h e g y s é g lába előtt elvonuló 

 főszerkezeti vonalon még elég erősen érezhető volt, de azontúl nem terjedt, amit 

 bizonyít a K ő v á g ós z ö 1 1 ő s ről küldött nemleges jelentés, továbbá az is, 

 hogy Orfű, Buda fa, Hetény és Vasas községekből sem jelentettek 

 földrengést, pedig kérdőívek oda is küldettek a/, adatgyűjtés alkalmából. 



A Pécs-P ócs vá r a d irányában megállapított és a földrengés terje- 

 dését itt gátló főszerkezeti vonal dr. Vadász Elemér úr szerint nagyjában födi 

 azokat a szegélytöréseket, amelyek mentén a mezozoós alaphegység a pannóniai 

 emelet végén nagyobb mélységre lesülyedt. 



Délnyugaton a földrengés további elterjedésének az ugyancsak K ő v é g ó- 

 s zőll ős— Ud var d—N érne t boly irányábin feltételezett főszerkezeti vo- 

 nal is határt szabhatott, bár úgy ebbe az irányba, mint kelet felé a földrengés 

 ereje az epicentrumból való távolodással mintegy arányosan csökkent, amint 

 a rétegek a földrengés erejét abszorbálták. 



A rengési területen bévül három szeizmotektonikai vonalat véltem meg- 

 állapítani. Az egyik fő hosszanti vonal áthalad az epicentrális területen és P écs — 

 B o g á r o s— E o m o n y a— B e r k e s d— S z e 1 1 ő— M aráz a irányában vo- 

 nul. Ezt a vonalat metszi kél északkelet-délnyugati irányéi haránt törés vonal ; 

 az első P é c s v á r a d— II i r d—N a g y k o z á r ós Misié n yen át halad, 

 a másik Sz e 1 1 ő— K á t o 1 y— II i d o r irányában fekszik. Ezen szer- 

 kezeti vonalak közül kettő keresztezése közelében van az epicentrum, továbbá 

 ezek nagyjából egyúbtal körülhatárolják a pleisztoszeizta területet. Megjegy- 

 zendő, hogy ezen szeizmotektonikai vonalak nagyjában a hegység földtani szer- 

 kezetére jellemző hosszanti és haránt törésvonalaknak felelnek meg, amint azt 

 dr. Vadász Elemér úr földtani vizsgálatai megállapították. 



A földrengéssel kapcsolatosan fellépett hangtüneményről is meg kell még 

 pár szóval emlékeznünk. Elég érdekesek ezek a megfigyelések is. Az epicentrum 

 közelében Bogároson és Nagykő záron robbanásszerű morajt ész- 



1 Teljesen hasonlóan zökkeués-, illetve BÜlyedésszerüen érezték a földrengést az 

 1894. évi dec. 19. -i oraviczai földrengés alkalmával is. V. ö. 



Dr. Réthly Antal: Az 1894 — 1895. években Magyarországon észlelt földrengések. 

 Budapest, 1915. (24-25. old.) 



