248 VEGYES KÖZLEMÉNYEK. 



leltek, továbbá a főrengési területet délkeletről határoló szeizmotektonikai vonal 

 felett lévő helyeken is erős volt a hangtünemény. Az erre vonatkozó észlelések 

 azonban sokszor problematikusak, mert pl. Mecsekszabolcsról úgy nem- 

 leges, mint igenleges értesítés jött hangtüneményről, természetes nem dönthető 

 el, vájjon a rengési terület szélén tényleg szeizmikus hangtünemény t észleltek-e, 

 vagy más földfeletti zajt. Mindenesetre érdekes és jellemző, hogy a robbanásszerű 

 hangtünemény az epicentrum közelében volt. 



Mini mar említettük a szóbanforgó rengési terület két szeizmikus terület 

 közé esik; azonban innen délkeletre a Duna felé még van egy-két olyan hely, 

 ahol kisebb rengési helyek vannak. Az egyik Ka ra ncs, 1 ahol 1897 augusztus 

 24.-én volt kisebb földrengés, a másik rengéses terület Bátaszék 2 közvetlen 

 környéke, ahol 1907 március 25.-ép észleltek földrengést, végül ugyancsak ide 

 tartozik még a Duna Italpartján lévő Monostorszeg 3 1907 augusztus 

 22.-ki kisebbszabású földrengése is. 



A régi időkből — 1880 előttről, amikor hazánkban rendszeres földrengési 

 adatgyűjtés nem volt — Pécs környékéről számottevő földrengés nem ismere- 

 tes. A magyarországi földrengésekről meglévő kézira ti katalógusom szerint : 1757- 

 ben volt ugyan Pécsett földrengés, de evvel egybeesett a zagrebi 1757,-i 

 június —augusztusi földrengési raj és biztosra vehetjük, hogy annak végső rezgé- 

 sei jelentkeztek Pécsett. Továbbá 1813 clec. 26.-áról is feljegyeztek Pécsett 

 egy szeizmikus tüneményt, valamint 1817 május 28.-án, amikor azonban Pest- 

 Budán is érezték azt, tehát az eddigi adatokból nem döntheti el, hogy a 

 fészek tulajdonképen mely vidéken volt. 



Összefoglalás: 1. Az 1909 május 29. -i földrengés a szerkezeti 

 (tektonikai) földrengések közé tartozik, amelyiknél a mozgás egy rög sül yedés ében 

 nyilvánult meg. 



2. Valószínű időpontja : reggeli 7 óra 53 perc közép európai idő szerint. 



3. Epicentrum: 46° 04' É. sz. és 18° 20' Grw. K. h. 



4. Epicentrális erősségé: VI°. 



5. A megrázott terület nagysága : 300 km 2 . 



6. A szerkezeti vonalak irányai nagyjából megegyeznek a földtani felvé- 

 telek alapján nyert perem törésekkel, valamint az egyes hosszanti és haráni 

 törésvonalak irányával. 



1 Dr. Réthly Antal: Az 1896 — 1899. években Magyarországon észlelt földrengések. 

 Budapest, 1894. (22. old.) 



2 Réthly Antal: A/. 1907. évi magyarországi földrengések. Budapest, 1908. (12 — 

 13. old.) 



3 U. o. 16-17. old. 



