252 VEGYES KÖZLEMÉNYEK. 



dulásokat váltva ki a fiatalabb üledékekben is éreztetik, szakemberek előtt fölös- 

 leges hangoztatni. A lényeges csak az, hogy szerencsés körülmények folytán < zek- 

 nek a mozgásoknak fokozatos láncolatát napjainkig követhetjük s az érezhető 

 rengéseknek mintegy rögzítetl hatását is láthatjuka legfiatalabb réteges üledéke- 

 ken s i m ni ár a pleisztocénlerakódások z a v a rt al a n, n y u- 

 go d t tel c ]» ülésében vetett hit isi e g a I a b b m e g 1 n g ott. 

 Remélem, mások és sa ját megfigyelésein) rövidesen ezt a hitet is épen úgy meg 



fogják dönteni, mint az erdélyrészi mi d( i ce génrétegeire Vonatkozólag, ugyanez 



megdőlt már vizsgálataink folytan. 



Kitűnő bizonyítékul szolgálhatnak különben a redőzött pleisztocénterülete- 

 ken is a báró EöTvös-féle ingakisérietek, amelyek úgy az erdélyrészi medenöében, 

 mint a morvavölgyi petroleumos vidékeken — értesülésem szerint — fényesen 

 igazolják a felszíni tektonikai vizsgálatokat. 



Különben szinte különös, hogy honnan származik a fiatalabb üledékek 

 zavartalan településében vetett hit? A történelmi időben sűlyedő Serapis templom 

 romjainak képe számtalan középiskolás könyvben forog közkézen, az Adriai-tenger 

 mélyedéséről tudjuk, hogy jobbára a negyedkorban alakult ki. Anglia, sőt Észak- 

 Amerika is Összefüggött még Európával a negyedkor bizonyos szakában s a Skan- 

 dináv-félsziget mintegy 400 m-rel sűlyedt azóta és még számtalan olyan példát 

 lehetne felhozni, amely újabb nagy földkéregelmozdulásokról tesz tanúságot. 

 Annyi bizonyos, hogy ezek sem egyszerre történtek s párszáz méteres emelkedések 

 vagy sűlyedések szintén hosszú idő szülöttei, épen úgy. mint ez. a mondjuk 

 kerek számban 10°-os rétegdőlésszög, amennyire minden geológiai értelemben vett 

 katasztrofális megrázkódtatás nélkül emelkedtek ki máig a pleisztocén elején 

 leülepedett rétegek. 



Hogy körülbelül ilyen arányú mozgásokkal a régebbi harmad- és másod- 

 kori óriási elmozdulásokai is megmagyarázhatjuk, tekintsük a pleisztocéntől 

 máig eltelt időt egységnek, amely alatt, tapasztalatom szerint, az említett területen 

 legalább 10°-os helyzetváltozás állott elő. Ezt az időmennyiseget állítsuk 

 arányba a tercier egyes emeleteinek időmennyiségével. Csak hasonló lassú 

 elmozdulásokat tételezve föl egyenlő idő alatt, olyan rétegdőlés szögek ertekéit 

 fogjuk kapni, amelyek keletkezésére fordított erő teljesen elegendők arra. . hogy 

 mondjuk a szintesen települt réteges kőzeteket nemcsak állóhelyzetbe hozza, 

 hanem hogy az így keletkezett redőket átbuktassa és hosszú pályákon át is 

 tol ja. Vagyis a mellékkörülmények figyelembevételével odajutottunk el. hogj 

 ilyen kis mozgásokkal is meg tudjuk magyarázni legbonyolultabb lánchegységeink 

 szerkezetének kialakulását . 



Az idő itt is mindent pótol ! 



Eégi kőzeteink sokszor kaotikus gyűr ődötts égét és összevisszaságát is meg- 

 érthetjük, hiszen a mezozoikum, paleozoikum és archaiküm egész idejével kell 

 még úgy-e számolnunk, amelj mindenesetre sokszorosan felülmúlja a mezozoikum- 

 tól máig eltelt időt. Ez alatt az időkolosszus alatt hasonló kis mozgási erő nyil- 

 vánulásokka] is, olyan óriási elmozdulási mennyiséget kell kapnunk, amelyek! ól 

 egymagában is jut igazán minden elképzelhető helyzet kialakulására. 



Ugyanígy vagyunk a BŰlyedésekkel ós kiemelkedésekkel. Ha hasonló okosko- 



