VEGYES KÖZLEMÉNYEK. 253 



dássa] az említettem 400 in-t vesszük alapul, a szekunder végétől bízvást kapunk 

 olyan értéket, amely földünk legnagyobb kiemelkedéseivel vagy közel legnagyobb 

 bemélyedésének versenyezhet. De ha 60 m-t veszünk egységül, akkor is megkapjuk 

 azt az értéket, amely a kisebb medencék vagy táblák helyzetének megmagya- 

 rázására épen elég. 



Látjuk tehát, hogy minden rendkívüliség nélkül mérhetetlen bosszú idő 

 alatt olyan óriási szintkülönbségek jöhetnek létre földünk kérgében, amelyek 

 egyensúlyra való törekvése, megint csak mint hatalmas mozgató tényező szerepel 

 s így semmi szükségünk sincsen arra, hogy hegységeinket a földkéreg összezsugo- 

 rodásával magyarázzuk. Különben is azt hiszem, akik még afelé a magyarázat 

 fele hajlanak, maguk lennének a legjobban megakadva, ha a földkéreg minden 

 ráncocskáját ki kellene hogy terengessék, mert a végén maguk sem hinnék el, 

 hogy öreg földecskénk valaha is akkora felületű lehetett volna. 



A háborúhoz azt mondják pénz, pénz és harmadszor is pénz kell, én azt 

 hiszem, hogy a geológiai változások kialakulásához is főképen idő, idő és harmadszor 

 is végtelen nagy idő szükséges ! És futja is ! 



Ivaniégrad, 1917 április hó. 



ADATOK A H0RVÁT-SZLAV0N0RSZÁGI PLEISZTOCÉN 

 LERAKODÁSOK ISMERETÉHEZ. 



Irta: Dr. Pávai Vájna Fekenc. m. kir. geológus, mérnök. 1 



Az 1916. év nyarán Biló-hegys égben végzett földigáz- és petroleumkutat ásat 

 szolgáló geológiai fölvételeim alatt hatalmas területeken sokszor csak negyedkori 

 lera kódásokat találtam. Ezek az üledékek, amint más helyen 2 már leírtam, szintén 

 résztvesznek a régebbi réteges kőzetek gyűrődésében s így részletesebben kellett 

 foglalkoznom velük. 



Megfigyeléseim szerint az említett hegységben tetemes vastagságban vannak 

 kifejlődve a pleisztocónlerakodások s ebben a komplexumban meglehetősen jól 

 megkülönböztethetünk egyes határozott kifejlődésű szinteket. Így a tercierre, 

 amelyet itt a gyűrt felsőpannoniai emelet képvisel, helyenként természetesen, 

 vörös homokos rétegek települnek a negyedkor bázisán, amelyekhez 

 hellyel-közzel kavicsok is társulnak. Ezek a kavicsok nálam rendesen csak 

 közepnagyságúak s keverve vannak vörös homokkal, mint pl. a belő vári térképlap 

 ENy-i csücskén Kapelától ÉNy-ra. A hegységek közelében azonban kivastagodnak 

 s gvakran fejnagyságúak is előfordulnak közöttük, néhol pedig murvásak, gör- 

 get ebesek. 



1 Előadta a Magyarhoni Földtani Társulat 1917 ápril 4-iki ülésén. 



- Dr. PÁVAI Vájna Fkkknc: A legfiatalabb tektonikus földkéreg elmozdulásokról. 



