2;Vt VEGYES KÖZLEMÉNYEK. 



De itt éa másfelé is. rendesen r é t e gz e 1 1 s z ü r k e h omokos a g y a g 

 és homok váltakozó rétegeil találjuk települve. A réteglapokon majdnem 

 mindenfelé lapos, meszes márga- és limonitkonkréciókat figyeltem meg, amelyek 

 a rétegzést még az agyagosabb kifejlődésnél is eláruljak, mint Belovár környékén. 



Persze ezeknek a konkrécióknak a helyzete a réteglapokon kívül álló is 

 lehet. <le ez a körülmény a jó megfigyelői nem ejtheti zavarba. Különben is ez 

 inkább a gyökerek köríti kialakult limonitos konkréciókra áll. 



Keletre haladva, mint Prugovactól DNy-ra, a Suhakatalenai völgyben a 

 szürke agyag határozottabban váltakozik szürke homokrétegekkel s barnás 

 homokos rétegek is közheigtatódna k. amelyeket a limonit sokszor ossz. cementez 

 s így a rétegzés még szembeötlőbb. Mint Kapelánál vagy Csepelovactól DNy-ra 

 itt. Suhakatalenánál és Jasenasnál a vörös homok rétegeire telepszik, amelyek 

 itt különösen erősen ki vannak fejlődve s ugyancsak barnás homokköves padokat 

 találunk közöttük s egymás között diszkordáns települést is mutatnak. 



Mindenütt megállapíthattam, hogy a jól vagy kevésbé jól rétegzett szürke 

 limonitkonkréciós agyag, amelyet részben Horusitzky mocsárlöszével azonosít- 

 hatok, kifejlődése és települési viszonyai alapján, az előbbinél magasabb színtájai 

 képvisel. Ez a színtáj azonban, amint mar említettem, elég változatos s a réteg- 

 zetlen és egészen finoman rétegzett féleségétől az agyagnak, a homok- éshomokkő- 

 rétegesíélese.LM'_ r minden átmenetét megtalálhatunk, hol itt. hol ott. Helyenkent, 

 mint Pitomaóa Ny-i homokgödreiben, vagy mintegy 8 km-rel DNy-ra Arseniknál 

 a homokos agyag- és homokrétegek ártéri iszapra emlékeztetően barnásak, míg 

 közben egészen világ 'sszürkeszínűek., mint a pitomaéai állomás vagy a verőcei 

 kis állomás melletti homokgödörben. Magasabb tagja ennek a képződménynek 

 úgy látszik egészen homokos, mint különösen Prugovac és Verőce (Virovitica) 

 közölt, a dombság peremen. Ez a sárgásszürke homok tetemes vastagságú 3 buc- 

 kákat alkot azokra jellemző szerkezettel, a mélyebb részek azonban mindig jól 

 rétegzettek. Homokszemei nem egészen gömbölyítettek s kövülettöredékeket és 

 csillámpikkelyekel is tartalmaz. A dombokon 200 m t. í. magasságig is felnyúlik. 



Annyi bizonyos, hogy míg a legmélyebb és eddig kövületmentesnek bizo- 

 nyult vörös homokos színtáj csak elszórva kerül föltárásba, addig a szürke agyagos 

 és homokos színt aj már leírt valamelyik kifejlődési formáját a Biló-hegységen végig 

 mindenüti megtaláljuk. Ez utóbbi majdnem mindig kövületes, sőt helyenként 

 mondhatni tömegesen találjuk benne a pleisztocén jellemző csigáit. Egy Belovártól 

 DK-re levő téglagyárban, ahol a szürke agyag alig-alig rétegzett s rengeteg limonit- 

 konkréció tarkítja, a következő fajokat sikerült gyűjtenem: 



G&MŰAIS fulvUS AIÜLL. /'///"í Dl USCOTU W \ÍÜLL. 



HyaVi/na hammonis Ström. - edent/ula Drap. 



Crystállus crystállirms Mull. Cwn&Ua lubrica ÍVÍüll. 



Ilrli.r tervuilábris \. Brn. Sucevnia óblonga Drap. 



A viroviticai b ikgödrökben, a kis vasúti állomástól Ny-ra, föltárt szürke 



homokos kifejlődésű pleisztocénrétegek faunájában pedig ezek fordulnak elő: 



