258 V BGl E6 KÖZLEMÉNYEK. 



Ilyen mederfeltöltő és pedig ó-holocénlerakódásokal találunk a Száva-völ- 

 gyében p. n. [vanicgradnál a Lónya-patak martjaiban föltártan. 



A közbetelepü.11 kiékelődő lignites, jobban mondva tőzeges rétegek képző- 

 dési körülményeikre vetnek világot. 



Faunájában, melyet Lázáb Vazul kollegámmal»gyűjtöttünk: 



Valvata piscinális Mull. Neritvna Prevostiana C. Vvr. 



Bythinia tentaculata L. Pisidwm amnwwm Mull. 



Vvovpara hungarica ll\/.. Sphaerium rivicólum Ln. 



Litlioglypus naticoides Fér. Unió sp.-s. 



TAthoglyphus pyramddatus v. Hoff. 



határozót! meg részlétesebben Kormos Tivadar dr., egyetemi m. tanár úr tisz- 

 telt barátom, akinek a többi tüzetes meghatározásokai is köszönöm az idézett 

 megjegj zésekkel egyetemben. 



Az iti felsoroll fauna (folyóvízi fauna, ősi elemekkel, melyek a jégkor- 

 szak előtt (preglaciális korban) a Dunántúl már megvoltak, de a jégkorszak 

 elől kitértek s csak ez után terjedtek el meginti Egyes fajok a horvát- 

 szlavón levantei üledékekben is gyakoriak már. 



Mint legfiatalabb jelenkori üledék persze itt is. a széles árterek lerakódás 

 jöhet szólni főképen. 



Amint láttuk a horvát-szlavonországj pleisztocén lerakódások kisebb 

 mennyiségben (vörös homokos és agyagos kavics) az alsó pleisztocénbe sorol- 

 hatók, bár kövületek nélkül, de az akkori részben mediterrán klimára valló kifej- 

 lődés alapján. A pleisztocénüledékek zöme (mocsárlösz, ártéri üledék, szürkés 

 homok, barna futóhomok és lösz nagy része) azonban már a középső pleisztocén- 

 ben ülepedett le azakkori subarktikus és később arktikus klima alatt. A felső 

 pleisztocén ideje alatt keletkezett larakodásokal valószínűitea lösz felsőrészében 

 kell a továbbiak folyamán keresnünk. Egy esetleges int erglaciális kor 

 keresésére talán némi nyomra vezethet a vastag barna futóhomok színtája, itt 

 az Alpesek felől jövő Dráva mentén. 



1 vii nic g r a d. 1917 április hó. 



