D) ISMERTETÉS 



Horusitzky Henrik: Pozsony környékének agrogeoló- 

 giai viszonyai. (A szerző saját kiadása 8° 70 1. 12 ábra. Budapest, 

 1917. Fritz A. könyvnyomdája. Ara 5 kor.) 



E füzet rövid foglalatban Pozsony környéke geológiai viszonyainak leírását 

 tartalmazza. Tárgya tulajdonképen annak az agrogeológiai térképnek a magya- 

 rázata, mely 1:75,000 méretben legközelebb a ni. kir. Földtani Intézet kiadásá- 

 ban meg fog jelenni. E füzet olvasója tehát jól teszi, ha, amint lehet, ez utóbbit is 

 megszerzi, azonban enélkül is haszonnal forgathatja bárki is. aki rövidesen Po- 

 zsony környékének geológiai viszonyai felől kíván első tájékozódási szerezni. 

 Habar rövidségénél fogva a leírt terület behatóbb részletezése nem várható, 

 mégis vannak egyes fejezetei, melyek kimerítőbbeknek mondhatók. Ilyen pl. 

 a bevezető részben a szóbanforgó terület megmunkálóinak, illetve munkáiknak 

 rövid méltatása, amely a munka végéhez csatolt, 57 számot felölelő irodalom- 

 jegyzékkel együtt Pozsony környékének teljes geológiai irodalmát képviseli, 

 s hasonló a neogénről és pleisztocénről szóló fejezete is. Ellenben úgy látjuk, hogy 

 a Kis-Kárpátok és a Hamburgi hegycsoport régibb képződményei, vagyis a kris- 

 tályos kőzetek és a paleo- és mezozoi képződmények túlröviden és kizárólag csak 

 a meglevő irodalom alapján tárgyaltattak, nyilván azért, mint szerző is kiemeli, 

 mert ép e hegycsoportok jelenleg a m. kir. Földtani Intézet részéről geológiai, 

 petrográfiai. sztratigráfiai és főleg tektonikai szempontból reambuláltatnak egy 

 nemsokára megjelenendő monográfia számára. A munka tartalma különben a 

 következő. 



Először is a délibb Kis-Kárpátok o r o- és hidrográfiai v i s z o- 

 n ya i t tárgyalja, amelyek során különösen azok a bővizű források tűnnek fel, 

 melyek a Kis-Kárpátok DK-i lejtőjén 390—510 méter magasságban a gránit felső, 

 töredezett zónájából fakadnak. Pozsony környékének dunántúli részében a Ne- 

 mesvölgyi nagyforrás vonja magára figyelmünket, melynek bőséges vize azonban 

 csakhamar isméi a levantéi kavicsban elvész. A la jtaujfalusi pont usi rétegekből 

 eredő forrás pedig oly erős, hogy vízimalmot hajtani képes. Pozsony környékén ál- 

 talában 6. geológiai ez ntből ered a víz : 1. a gránit és a kristályos palák külső tö- 

 redezetl részéből, 2. a Morva völgy miocénrétegeiből, 3. a pándorfalusi pontusi ré- 

 tegekből, 4. a levantéi kavicsokból (Pándorfalva és Dévényfalu). 5. a pleisztocén 

 homokos kavicsból (Köpcsény, Oroszvár, Párna, továbbá a csallóközi sziget mé- 

 lyebb kavicsai), 6. a Dunavölgy holocén kavicsai és homokja, — amelyeknek 

 ismerete főleg gazdasági szempontból rendkívül fontos. Artézi kutat csak egyetlen 

 egyet fúrtak Pozsony közelében, a dinamitgyárban 1914-15-ben. A kút 201*7 m 

 mély. vize a béléscső s/.«'b'ÍLr emelkedik, télen több (márciusban 18 liter), nyáron 



