262 TÁRSULATI ÜGYEK. 



Továbbá ismerteti szerző még a pozsonyszentgyörgyi súr 1 őzegl elepé- 

 n e k előfordulásai . Ez kb. 2 km 2 területi n l'ő — 2*0 m vastagságú, László Gábor 

 szerinl fajsúlya - ">8"> és fűtőértéke kalóriákban dr. Emszt K. Bzerint 2267. 



Befejezésül felsorolja szerző még a gyakorlatilag értékesíthető anyagokat, 

 melyekel bányákban, kőfejtőkben, agyag, kavicsgödrökben és tőzegásásokban 

 termelnek és elismerésre méltó módon még azokal a történelmi halmokat is jegyzi 

 fel, amelyek Pozsonyfehéregyházán, Gurábon, Misérden és más helyeken ta- 

 lálhatók. SCHAFAEZIK FERENC. 



E) TÁRSULATI ÜGYEK. 



a) SZAKÜLÉSEK. 



VII. Szakülés 1916 november 8-án. 



\/ ülés a kii. magy. Természettudományi Társulat üléstermében délután 

 5 órakor kezdődik. 



Elnök: Pálfy Mób dr., m. k. főgeológus, másodelnök. 

 Előadásuk: 



1 . Ballenegger Róbert dr. A toka j -hegyaljai nyirok- 

 talajról című előadásában bemutatja a Timkó Imre által a mádi szőlőben 

 gyűjtött nyirok-talajt, amelynek altalaja a riolit és tufája, s amelyen rendkívül 

 kötött vöröses barna agyagtalaj fekszik. Erre az agyagos talajra rendkívül illik 

 Szabó József 1866. évi leírása, amelyben a nyirok fogalmái determinálja, s még- 

 állapítja. Közlia pálházai riolit elemzéséi dr. Emszt Kálmán után. majd bemutatja 

 a nyirok teljes elemzését . 



Végül kimondja, bogy a nyirok a Tokajhegyalján a fiatal harmadkori 

 eruptív kőzeteknek s azok tufáinak a szubtrópusi klima hatására keletkezett 

 mállási terméke. (Az előadás teljes szövege a Földtani Közlöny 1917. évi 47. köte- 

 tének 20—24. oldalain.) 



2. Ezután ifjú Lóczy Lajos dr. «A z é s z a k n y u g a t i K a r }< átok 

 geológiáján címen tartott Bzabad előadást. 



Előadásának tárgyát a Kiskárpátok Fehérhegysége, a morvamenti beszkidi 

 határhegység, a trencséni pi< onini szirt esi iei, r ysé.u és a Vá^depresszió által határoll 

 hegyvidék geológiai és tektonikai viszonyai képezték. E terület geológiai szempont- 

 ból négy hegyvidékre tagolható, melyek az orografiai tagoltsággá] is jól egyez- 

 nek. Az első a jablánc-praszmki triász (Ch<rs) hegység, amely képződményeinek 

 kifejlődését tekintve, a Fehérhegység eszi kkeleti folytatásának felel meg; ettől 

 Jablánc vidékén egy mintegy 8 km széles mediterrán szarmáciai képződményekkel 

 kitöltött depresszió választja el. E hegységei a sötétszürke rachsturni mészkő 

 (anisusi emelet). ;iz algás felér vagy szürke wetterlingi mészkő Gyroporellákkal 

 és Plychites Bp.-el (la dini emelet), a fehér eb csdolomit, mely az előadó által fel- 



— 1 — 



