268 TÁRSULATI ÜGYEK. 



tetése után áttért a Nematognatha-k származására. Az erre vonatkozó különféle 

 elméletekel tárgyalva, annak a meggyőződésnek a híve, hogy a ma élő leső-karcsa 

 keleti jövevény a nem az ismertetett pliocén harcsák utódai. Szerinte ezek ki- 

 vesztek s helyükre a Cyprinidákkal együtt Kis-Azsiából vándorolt be a mai leső- 

 harcsa. A föltevéssel Steindachner elméletéhez csatlakozik, aki a középeurópai 

 halfauna eredetét úgy magyarázza, hogya Fekete-tenger fiatalabb geológiai idők- 

 ben édesvízi medence volt amely a beléje ömlő folyók halfaunájának kicserélő- 

 dését lehetővé tette. 



Az előadást a leletek és rajzok bemutatásával illusztrálta. 



Lóczy Lajos dr. örömmel hallgatta az érdekes előadást, amely új csa- 

 páson megindult vizsgálatok eredményéről számolt be. Üdvözli az előadót a Tár- 

 sulatban való első előadása alkalmából s megjegyzi, hogy a STEiNDACHNER-féle 

 elméletet, melyhez az előadó is csatlakozott, teljesen elfogadhatónak tartja. 

 A további vizsgálatokhoz is sikert kíván. 



II. Szakülés 1017 január 31-én. 



Elnök: Iglói Szontagb Tamás dr. 



E'őadások : 



1. Jugovics Lajos dr. : Az Alpok keleti szélén feltör ő 

 bazaltok. 



A keleti Alpok Magyarország területén már az országhatár közelében a 

 harmadkori takaró alá tűnnek, csak egyes részei, mint szigethegységek emelked- 

 nek a Kis-Ma gyár- Alföld nyugati szélén. E szigethegységek mentén bazaltok és 

 bazalttufák törtek elő. Az előadó 1915. és 1916. évek nyarán vizsgálta úgy ezeket, 

 mint a Kis-Magyar-Alföldön felbukkanó bazalt és b.-tufákat s fölépítésükben sok 

 rokon vonást talált, melyeket röviden a következőkben foglalt össze. 



A pálhegyi és felsőpulyai bazaltok kivételével, melyek kristályospalákra 

 ömlöttek, a többi mind pontusi-korú homok, agyag- és kavicsoshomok-rétegtk 

 alkotta egyenetlen felületre törtek elő. Némi eltérést mutatnak a steier határ 

 mentén levő bazaltok és tufák : a hárspataki, felsőlendvai és vasdobrai, ezek rész- 

 ben kavicsra települtek és nagyon sok kavicsot is tartalmaznak. 



A kitörések lefolyása az összes vulkánoknál nagy változatosságot mutat, 

 mennyiben tufa és láva, sokszor váltakozva ömlött. 



Ezután részletesen ismerteti az egyes bazalt- és tufa-előfordulásokat. 



Na gy-So ml ó, két részből van fölépítve; az alsó, lankás homok és ho- 

 mokos agyagból álló padmalyból és a felső, meredek oldalú vulkáni képződmé- 

 nyekből. A padmaly kb. 270—280 m magas volt mikor a vulkáni működés tufa- 

 szórással megkezdődött. Az így keléi kezetl tufatakaróra folyt ki a hegy felső 

 részének főtömegét alkotó (átlag 100 tu vastag) nagy, formátlan oszlopsorral 

 szegélyezett bazalttakaró, melynek s/elei lecsúsztak és sokszor hatalmas tör- 

 mellékkúpokat adnak a lankás lejtőkön. A következő kitörés a hegy közepén 

 levő katlant hozta létre és töltötté ki tufával. Az elhaló vulkáni tevékenység 

 végső terméke a hegy tetején Levő kis láva kúp. A takaró kőzete nefelinbazaint, 

 legszebb példái az ú. n. Sonnenbrenner- és foltos bazaltoknak. 



— 7 — 



