270 TÁRSULATI ÜGYEK. 



részből áll és hol homokra, hol kavicsra települtek. Ezek a tufák tartalmazzák 

 a Dunántúl tufái között a legtöbb kavicsot, részben elhintve és főképen sok szag- 

 gatott, rendetlen településű kavicserek és lencsék alakjában. Azok a kavicsréte- 

 gek, melyekre a tufa települt a pontusi homokrétegek közé települt kavicstelepek 

 valamelyike. Mindhárom tufa szárazföldre szóródott és kevés növénymaradványt 

 is tartalmaz. 



A Dunántúl bazaltjai és tufáik kevés kivétellel homok- és agyag-rétegekre 

 szóródtak, melyek pontusi korúaknak bizonyultak. Nyitott kérdés még az, hogy 

 meddig tartottak e kitörések. A szakemberek nézete nagyon eltérő, a legtöbbje 

 a harmadkor végével mindenféle vulkáni tevékenység megszűnését hirdeti. Az 

 előadó osztja Lóczy prof. véleményét, hogy a vulkáni tevékenység hosszabb ideig 

 tartott és még a pleisztocénbe is benyúlt. 



2. Ezután ifj. dr. Lóczy Lajos egyetemi tanársegéd tartotta meg «Az 

 aranyosvidéki gosaui- és fii s-k épződmények ismere- 

 téhez* című szabad előadását. Az előadó ismertette a Szohodol, Peles, valamint 

 a Közép- Vidra közelében lévő gosaui előfordulásokat, ahol ő az egyes rétegszin- 

 teket a helyszínen meggyűjtve azokat sztratigrafiailag is elhatárolta egymástól. 

 Az eddig ismeretes és az újonnan gyűjtött fauna alapján az előadó FELix-nek a 

 keletalpesi gosaui képződményekre felállított sztratigrafiai beosztása alapján 

 kísérli meg az aranyosvidéki gosaut szintezni, az egymásnak igen ellentmondó 

 de Lapparent, de Grossouvre és az északnémet beosztások ellenében; és Félix 

 szerint a santonien- és campanien-emeletbe helyezi azt. A gosauval szemben az 

 aranyosvidéki medencék flisének kora problematikus. Az Erdélyi Érchegység 

 kárpáti homokköveire nézve a vélemények megoszlanak. Általában kétféle nézet 

 áll egymással szemben. Az egyik azt vallja, hogy e vidékeken a kárpáti homok- 

 kövek idősebb kréta-korúak, minthogy azok a nyugodtan települő gosaui felső 

 kréta fáci essél szemben erősen gyűrve vannak. E nézettel szemben többen azt 

 vallják, hogy a flis úgy alsó, mint felső krétarétegeket magában foglal. Meszes 

 homkkövek és márgák, melyek ostracodákat és orbitulinákat tartalmaznak felel- 

 nének meg, az alsó kréta neokom-aptien emeleteinek, a kövületmentes homokkő- 

 és agyagpalákban ellenben még a túron és senon is képviselve volnának. Míg a 

 partokon a gosaui fácies képződött, addig a medencék belsejében a flis rakódott le. 

 Ifj. Lóczy Szohodolnál, Pel esnél meg Topánfal vától és Bisztrától északra átmene- 

 teket tapasztalt a gosaui fáciesből a fhsfáciesbe, Középvidránál ellenben a flist 

 a gosaui képződményekre feltolódva találta. Kövületet a flisből féreglenyomat- 

 szerű problamtikumokon kívüj nem sikerült gyűjtenie. Az előadó ezután rövid 

 elmefuttatásban kitér az aranyosvölgyi gosaui- és flisképződmények sajátos 

 egymásközti viszonyára. A kristályos a laphegy seggel és az erre nyugodtan transz- 

 gredáló gosaui rétegekkel szemben a medence flisrétegei erősen gyűrve vannak, 

 akként, hogy a flis áttolÖdása mindenütt az előbbiek felé, mintáz egykori meden- 

 cék szilárdan álló pontjai felé irányulnak. A takarók segélyével történő magyará- 

 zatot erre nézve mint minden alapot nélkülözőt elveti az aranyosyidékre vonat- 

 kozólag, ellenben a HAUG-féle geoszinklinális teóriával igyekszik az itteni flis- 

 medencék gyűrődését megmagyarázni. A krétakorú lassú pozitív parteltolódás 

 következtében az egyre sülyedő medencékben a Elisképződmények ring}' vastag- 



— 9 — 



