TÁRSULATI ÜGYEK. 271 



ságban felhalmozódtak. Az újabb és újabb tengerelöntés nyomai lehetnek a ílis- 

 ben észlelhető Kristályos pala és quarckonglome rátok; bár az is meglehet, hogy 

 ezek egy talán cenomankorú, rövidéletű regresszió összefüggő konglomerátüle- 

 dékónek felelnek meg. A flis összegyűrőd ése a medencék belsejében támadhatott 

 Haug a hőemelkedés folytáni kiterjedéssel megyarázza a szedimentációs meden- 

 cék gyűrődését. Az előadó inkább a besülyedés folytán létrejött 

 t érfogatcsökkenésnek, avagy az aranyosvidéket, illetőleg valamely 

 legfelső kréta-korú vulkáni hatásnak vél nagyobb fontosságot tulajdonítani a 

 medencék flisének összegyűrődését dletőleg. Az összegyűrés különbözőképen 

 hatott a ilis képződményeire. Az agyagpalák kaotikusan összegyűrettek, az ellen- 

 állóbb homokköveit és konglomerátok ellenben pikkelyesen összetöredezve, a 

 medence fenekéről felszakított tithon mészkőszirtek módjára, mint amilyen 

 például a bisztrai szirt is, úsznak a flisben. Ifj. Lóczy arra az eredményre jut, hogy 

 az Aranyos vidékeken tektonikailag ennélfogva semmi sem zárja ki annak lehető- 

 ségét, hogy a gyűrt flis a gosauval egyidős lerakódásokat is tartalmazzon. A flis 

 összegyűrődése itten hosszabb tartalmú lehetett. A ráncolódás maximumát 

 azonban Vidrán, Szohodolnál, Topánfalvánál szerzett bizonyítékai alapján nem a 

 gosau előtti időre, hanem az utánra helyezi. Végül kifejezi, hogy a flis kora tek- 

 tonikailag aligha lesz kimutatható és amíg a palaBontologiai anyag hiányzik, 

 az eldöntetlen nyílt kérdés marad. 



Az előadást vita követte. 



Elsőnek dr. Pálfy Mór főgeológus szólott hozzá, aki helyeslőleg hozzájárul 

 az előadó tektonikai fejtegetéseihez. is mint az előadó igen hasonlóan ma- 

 gyarázta az Erdélyi medence gyűrődéseit a Koch emlékkönyvben megjelent 

 munkájában. A gosaui képződmények korát Félix beosztása ellenében azonban 

 idősebbnek véli és a turonba meg a senonba helyezi, az általa feldolgozott alvinci 

 felsőkréta rokon kövületei alapján. 



Ifj. Lóczy nyombani válaszában reámutat az északnémet és francia fel- 

 fogás ellentmondásaira a gosaui képződmények turoni vagy senoni voltát illetőleg. 



Az előadáshoz másodiknak dr. Papp Károly egyetemi tanár szólott hozzá, 

 aki az aranyos vidéki flisképződmények alsókréta -korát hangoztatja. 



Az előadó válaszában ennek lehetőségét nem zárja ki, és a flis korát egyenlőre 

 még nyilt kérdésnek vallja. 



Utolsónak dr. Lóczy Lajos a Földtani Intézet igazgatója szólott az elő- 

 adáshoz. Kijelenti, hogy a flis felsőkréta -korát illetőleg fiával ellenkező véleményen 

 van. Pálfy főgeológus és ifj. Lóczy mint jó megfigyelők ugyanazon vidékeken 

 járva ugyanazon viszonyokat találhatták és hasonló nézetekre jutottak. A gosaui 

 meg a a flisképződmények sajátos viszonya meg a flis kora azonban regionális 

 kutatás után az Erdélyi Érchegj'sép- meg a Biharhegység tektonikai és sztrati- 

 grafiai vizsgálata után lesz csak tisztázható. Ő is hozzájárul azonban ahhoz, 

 hogy a flis korának megállapításához nem elegendőek a tektonikai ismeretek, 

 hanem még elsősorban palasontologiai bizonyítékokra is szükség van. 



10 - 



