272 TÁRSULATI ÜGYEK. 



III. Szakülés 1917 március hó 14-én, a királyi magyar 

 Természettudományi Társulat ülés termében. 



Elnök: Szontagh Tamás dr., m. kir. udvari tanácsos. 



1. Szontagh Tamás dr. a m. kir. Földtani Intézet aligazgatója « Tanul- 

 mány utunk Szerbiában* címmel előadja az 1916. év őszén Szerbia 

 középső és nyugati, részén tett geológiai utazását. A m. kir. Földtani Intézet 

 részéről 1916 okt. 1-én Jekelius Erich, Timkó Imre geológusok és Zsigmond y 

 Árpád bányamérnök indultak útnak Belgrádba az előadó igazgató vezetésével. 

 Utazásuk célja volt a megszállott szerb területen az iparilag, kereskedelmileg 

 fontos ősterményeket, kőzeteket tanulmányozni. Az utazáson 40 napot töltöttek 

 különböző területeken. Tanulmányút jukat egyes központokból kiindulva, tették 

 meg. Ilyen központok voltak: Kragujevác környéke, Kraljevo vidéke. A Morava- 

 völgy vidékén Orlovac hegyi malomkő-bányában hidrokvarcitot dolgoznak fel 

 a francia «moulages» rendszer szerint. Közelében van a Vrenjacka-banja fürdő, 

 alkalikus melegvizű forrásokkal. Az Ibar partján Mataruga északi részén alkalikus 

 sós meleg forrás van, Csacaktól DNy-ra pedig az Ovcar-fürdő 998 m t. f. magas- 

 ban kénes vizet ad. 



A festői szép Ibar- völgyben nagy kiterjedésű szerpentin-hegység van. 

 amelyet andezitdeikok járnak át. Az utazás főcélja a Easka városka fölött emel- 

 kedő Kopaonik-hegység felkutatása volt. A Kopaonik előhegységében andezit-, 

 dacit- és riolit-kőzetek vannak, míg az 1870 és 1900 m magas hegyháton gránit- 

 tömbök hevernek, a 2100 m magasban magnetit van feltárva. Bisztrica község 

 felé lemenet gyönyörű fehér márvány tűnik elő : a studenicai márvány, amelyből 

 eredeti sírköveket faragnak, S'.pacina vidékén a szerpentinben amorf magnezit - 

 tuskók találhatók. Az előadás teljes szövege a m. k. Földtani Intézet 1916. évi 

 ,} l> ntése függelékében található. 



Az előadás a nagy számban megjelent szakférfiak osztatlan tetszésével 

 találkozott. 



2. Ballenegger Róbert dr. :«a Magyarországi talajtípusok 

 kémiai összetétele* című előadásában bemutatja azoknak a talaj- 

 elemzéseknek eredményét, melyeket az országos agrogeológiai átnézet es felvé- 

 telek kapcsán végzett. A számos ajánlatba hozott vizsgalati eljárás közül előadó 

 a HiLGARD-félét választotta, mert kísérleteiből meggyőződött arról, hogy HlL- 

 gard eljárásával természetes határt érünk el, melynek számértékei az egyes 

 talaj ipusokra nézve jellemző értékek. A HiLGARD-i'éle eljárásnál a sósav ugyanis 

 a talaj agyagos részét, vagyis azokat, a részeket melyek átmérője már olyan ki- 

 csiny, hogy kolloid suspensiót alkotnak, majdnem teljesen feloldja, míg a durvább 

 részeket alig támadja meg. Az agyagos rész tartalmazza a talaj aktív részét, 

 benne megy végbe a talaj anyagcseréje. Ez indokolja a HiLGARD-féle módszer 

 alkalmazását. Ezek előrebocsátása után előadó típusos erdei talajok összetételét 

 mutatja be. Ezeket, az jellemzi, hogy a feltalaj és az anyakőzet közt egy akku- 

 mulációs szint van, a talajból a bázisok kÜÚgOZÓdtak, míg a sesquioxidok az 

 akkumulációs szintben felhalmozódtak A mállásnak ezt a típusát, mely az erdei 

 talajokat hozla létre, előadó destruktív mállásnak nevezi, avval a mállási fcipus- 



— 11 — 



