TÁRSULATI ÜGYEK. 273 



sal szemben, mely mezőségi talajainkat hozta létre és melyet konzervatív mállás- 

 nak lehetne nevezni. Mezőségi talajainknál ugyanis nem találunk akkumulációs 

 szintet, az egyes szintek összetétele azonos. Ezen magas humusztartalmú mezőségi 

 talajok után előadó bemutatja még néhány fekete réti agyag elemzésének ered- 

 ményét is. A réti agyagokat magas humusztartalom (8%-ig) és magas agyagos 

 résztartalom, amely 50 százaléknál többet is tehet ki., jellemzi. A sósav a talaj- 

 nak mintegy harmadrészét oldja fel. akkumulációs szintet itt sem találunk, az 

 oldott anyag mennyisége a mélység felé kissé növekszik; egy molekula aluminium 

 oxidra kevés, mintegy fél molekula kovasav és bázis esik. Ezek a talajok víz alatt 

 végbemenő mállás termékei. Ezek után előadó reámutat arra a szoros összefüg- 

 gésre, amely a talajalakító tényezők és a sósavas kivonat összetétele között van. 

 Ismerve ezt az összefüggést valamely adott esetben, ha ismerjük a talaj képződési 

 folyamatokat, biztonsággal megmondhatjuk, hogy minő összetétellel és sajátságok- 

 kal bíró talaj fog kialakulni; másrészt valamely talaj sósavas kivonatának össze- 

 tételéből azokra a talaj képződési folyamatokra következtethetünk, melyek a talajt 

 eredményezték. És ha a talajképződés mostani tényezőinek hatására más típusú 

 talajnak kell kialakulnia, mint a minőt területünkön találunk, Joggal következ- 

 tethetünk arra, hogy a talaj kialakulása óta a talajalakító tényezők megváltoztak. 

 A chemiai vizsgálat eredményéből tehát a talaj geológiai múltját rekonstruál- 

 hatjuk. 



Előadó megkísérli ezt a rekonstrukciót az Alföld löszterületeire vonatkozó- 

 lag ós foglalkozik az alföldi erdők hajdani elterjedésének kérdésével. Ez a kérdés 

 a botanikusokat élénken foglalkoztatja, nézeteik igen eltérők; a kérdést azonban 

 botanikai alapon eldönteni nem lehet. Feleletet pozitív alapon csak a talaj vizs- 

 gálata adhat. Az Alföldön a löszt kétféle talaj borítja. Az egyik igen humuszos 

 sötétbarna mezőségi talaj, mely átlag 5—6% humuszt tartalmaz. Ennek a talaj- 

 nemnek profiljában akkumulációs szintet nem találunk, a mállási szilikát össze- 

 tétele az egész szelvényben közelítőleg ugyanaz. Ezeken a sötétbarna mezőségi 

 talajokon tehát a legutolsó löszhullás óta erdő nem lehetett, mert ha lett volna, 

 a talajszelvényben maradandó nyomát látnók. A löszterületek másik talajtípusa 

 világosbarna színű és jóval kevesebb humuszt tartalmaz. Humusztartalma átlag 

 2"5— 3%. Ezeknek a talajoknak szelvényében már a mechanikai elemzés is ki- 

 mutatja az akkumulációs szintet. Ezek olyan talajok, melyeket hajdan erdő bo- 

 rított, ma a művelés következtében ismét steppe-talajokká alakulnak át. 



A nagy tetszéssel fogadott előadáshoz elsőnek Lóczy Lajos tiszteleti tag 

 kér szót. Felszólalásában örömének ad kifejezést a hallottak felett és felhívja 

 előadó figyelmét a somogymegyei viszonyokra, mint a melyeket a felszólaló igen 

 jól ismer. Váljon itt is meg van-e mindenütt az akkumulációs szint? 



Előadó reflektálva a felszólalásra megjegyzi, hogy Somogymegy ében és 

 Baranyában a hajdani erdőterületeken mindenütt megtalálta az akkumulációs 

 szintet, amely a löszön mint vörös agyag fejlődött ki. 



Az előadáshoz hozzászól még Sigmond Elek r. tag, s ki szintén örömmel 

 hallotta az előadást, azért is, mert az előadásból kiderült, hogy a HiLGARD-féle 

 vizsgálati eljárás, melyet felszólaló nemzetközi használatra ajánlott, nemcsak 

 mezőgazdasági, hanem geológiai kérdések megoldására is kiválóan alkalmas. 



— 12 — 



