274 TÁRSULATI ÜGYEK. 



Megerősödött továbbá abban a meggyőződésében is, hogy a sósavas kivonat össze- 

 tételéből nem lehet a talajok zeolittartalmát rekonstruálni, amint azt Gans teszi. 

 Végül felhívja előadó figyelmét az elemzések eredményeinek aequi valens száza- 

 lékokban való feltüntetésének hasznára. 



Előadó a felszólalásra reflektálva megjegyzi, hogy ő sem tartja lehetséges- 

 nek a zeolittartalom rekonstruálását a sósavas kivonat eredményeiből. Erre más 

 módszert kell alkalmazni, nevezetesen közvetlenül kell meghatározni a bázis 

 kicserélődési képességet, amint azt az igen tisztelt felszólaló is teszi. Az elemzések 

 eredményeinek aequivalens százalékokban való feltüntetésének előnyeivel ő is 

 tisztában van, az előadáson azonban a molekuláris kifejezésmódot azért alkalmazta, 

 mert ez jóval szemléltetőbb. 



IV. Szakülés 1917 április hó 4-én. 



Elnök: Szontagh Tamás dr., m. kir. udvari tanácsos. 



1. Kormos Tivadar dr. : «N e v e z e t e s új leletek a m. kir. 

 Földtani Intézet múzeumába r.» címen a következő fossziliákat 

 mutatja be a) a Placochélys hátpáncélrészletét a veszprémi Jeruzsálemhegy alsó 

 keuperm észkövéből, amelyet Laczkó Dezső veszprémi igazgató gyűjtött, b) 

 Antracotherium-íog&t a petrozsényi Lónyay-bánya aquitániai korú széntelepé- 

 ből, c) preglaciális Antilope (Tragelaplius) Jageri Eütim. kihalt faj szarvcsap- 

 jait s fogait a Harsányi-hegyről ; d) óriási Cervus giganteus agancspár koponya- 

 töredékét a Tisza partjáról. 



Lóczy Lajos hozzászólásában az ősszarvas-leletekből fontosnak tartja azt 

 a tényt, hogy a Tisza síkságán a holocén igen vékony, csekély üledék, annál vas- 

 tagabb a diluvium vagy pleisztocén. 



(Az előadás teljes szövege jelen füzet 238—242. oldalain.) 



2. Vadász Elemér dr. : «A b a r a n y a i szigethegység földtani 

 szerkezetei) címen tartott előadásában mindenekelőtt rendszerezi a Baranya 

 megyét borító hegyvidékeket és megkülönbözteti az «É s z a k b a r a n y a i 

 szigetheg y s é g e t» (Mecsek- és Zengővonulat), a «K ö z ó p b a r a n y a i 

 dombvi (1 é k <• t», a «D él baranyai szigethegysége t» (a villányi 

 vonulat és Harsány-hegy) és a «D é 1 b a r a n y a i halomvidéke t», a 

 Dráváig terjedő pliocén- és pleisztocénhalmokkal. Az előadás az Északbaranyai 

 szigethegység és a Középbaranyai dombvidék földtani szerkezetének általános 

 képét és a szerkezeti jelenségek Eéleségerl ismerteti. 



Az É3zakbaranyai szigethegység perm-mezozóos alaphegys égből és ezt 

 körülvevő neogén Eedőhegys égből áll. mely dél felé az úpaleozós íillitlxíl és gránit- 

 ból álló kristályos alaphegységre támaszkodik. A perm-mezozóos alaphegység a 

 felső-permtől a középsŐ-neokomig bezárólag terjedő üledékek sorozatából épült 

 fölésa perm-triász ós alsó-liász széntartalmú képződményeiből álló nyugati, tulaj- 

 donképeni Mecsekre és a Eiatalabb liász-neofeom tagokból fölépített keleti Zengő- 

 vonulatra tagolódik. Mindkél réw erős zavargást szenvedeti egészen a legfiatalabb 

 időki? s e zavargások részben gyűrődésben, részben törések mentén beállott 

 Eűggőleges és vízszintes irányú elmozdulásokban, lezökkenésekben és részleges 



— 13 — 



