290 rÁESULATI ÜGYEK. 



Elnök felhívja a titkárt, hogy ismeretessé a szakosztály megalakulásának történet ét. 

 Papp Károly elsőtitkár a következőket jelenti: 



«Az 1917 febr. 7-i közgyűlés kimondotta a Hidrológiai Szakosztály 

 létesítését olyan hozzátétellel, hogy a szakosztálynak feladatát, működési körét külön 

 ügyrendben a Társulat elnöksége a szakosztály tagjaival együtt fogja megállapítani. 



1917 febr. 10-én előzetes bizalmas értekezlet volt gróf Marenzi Ferenc Károlt 

 gyalogsági tábornok úr elnöklete alatt 22 tag részvételével; ez az értekezlet 8-tag\i bizott- 

 ságot küldött ki, hogy az ügyrendet elkészítse. 



Ez az ügyrend készítő-bizottság 1917 április hónap 30-án ülésezett Szontagh Tamás 

 elnöklete alatt, Bogdánpy Ödön, Cholnoky Jenő, Farkass Kálmán, Kaas Albert báró, 



KÖVESLIGETHY RADÓ, MaRENZI FERENC KÁROLY gróf, PÁLPY MÓR, PAPP KÁROLY és ROLLER 

 Benő részvételével. Ezen nyolcas bizottság az ügyrend készítése közben kiterjeszkedett 

 a hidrológiai szakosztály leendő munkakörére is, amelyet a következőkben összegezhetünk : 



A hidrológia az a tudomány, amely a tengerek, folyamok, folyók, tavak, talajvizek, 

 források, kutak, artézi kutak és a csapadékok ismeretét foglalja magában. Tárgykörébe a 

 következő fontosa bb fejezetek tartozna k. A vízkör forgása, a levegő nedvessége, s a csapadék. 

 A talajvíz és a föld árja. A talajvíz áramlása, hőmérsékleti viszonyai és higiéniája. A talaj- 

 vizet feltáró kutak és vízgyűjtő vágatok, a bányavíz, alagutvíz és karsztvíz. Források ós 

 ezek különböző formái. Az artézi kutak. A folyóvíz tudományából : a potamológiából főkép 

 a folyóvíz hordaléka, görgetegek, kavics, homok, iszap keletkezése és továbbszállítása. Az 

 árvizek oka és hatása. Az álló vizek, tavak, mocsarak, lápok és tőzegek tanulmányozása. 

 A vizek biológiája. 



A szóbanforgó hidrológiai szakosztály egyik feladata lesz a hidrológiának, mint- 

 tudománynak ápolása, a másik feladata pedig az, hogy a tudományos kutatások eredmé- 

 nyeit a gyakorlati élet számára megközelíthetővé tegye. 



Szakosztályunk ügyrendjót az 1917 május 9-én tartott választmányi ülés majd az 

 1917 június 6-án összehívott rendkívüli közgyűlés egyhangúlag elfogadván, a mai napon 

 immár a szakosztály tisztikarának s választmányának megválasztására térhetünk át. A 

 most megválasztandó tisztikar mandátuma az 1919. évi februári közgyűlésig érvényes, 

 amikor t. i. az anyatársulati három éves ciklus véget ér.» 



Titkár jelentését az ülés tudomásul veszi. 



Elnök ezután felhívja a szakosztály megjelent tagjait, hogy titkos szavazással a 

 tisztikart és a választmányt válasszák meg. A szavazatszedő-bizottság elnökéül Emszt 

 Kálmán dr.-t, tagjaiul Kormos Tivadar dr.-t és Réthly Antal dr.-t kéri fel. 



A szavazás először a tisztikarra, azután a választmányra történt, mindennemű 

 jelölés nélkül, titkosan. 



A szavazás eredménye a következő. 



Az elnöki méltóságra : Kovács Sebestyén Aladár 33, Marenzi Ferenc Károly 

 gróf 11 szavazatot kapott. 



A társelnökségre : Kövesligethy Radó dr. 41, Schafarzik Ferenc dr. 33, Kovács 

 Sebestyén Aladár 9, Báró Eötvös Lóránd dr. 1, Lóczy Lajos dr. 1, Zeelinszky Szilárd 

 1 szavazatot. 



A titkár állásra Bogdánffy Ödön 40, Roller Benő 2 szavazatot. 



A választmányi tagságra : báró Eötvös Lóránd dr. 43, id. Lóczy Lajos 41, Zie 

 linszky Szilárd dr. 41, Farkass Kálmán 40, Kaas Albert báró 40, Prinz Gyula dr. 38, 

 Trettz Péter 38, Weszelszky Gyula dr. 37, gróf Marenzi Ferenc 36, Réthly Antal :56, 

 Oelhoper Henrik 33, Lengyel Zoltán 28, Cholnoky Jenő dr. 13, Schréter Zoltán dr. 9, 

 Roller Benő 9. Emszt Kálmán dr. 6, Böckh Hunó dr. 5, Kormos Tivadar dr. 5. Pálfy 

 Mór dr. 5, Papp Károly dr. 4, ifjú Lóczy Lajos dr. I? szavazatul kapott 



— 29 — 



