388 K SCHAFARZIK PBRBNC 



Az egercsehi szénelőfordulás ezidőszerint a Lipót- és az Ödön-aknák 

 révén főleg Szűcs határában van feltárva : anélkül azonban, hogy eszénelő- 

 fordulás bányászati értékelésébe, vagy pedig e rögös szerkezetű terület 

 szövevényes részleteinek ismertetésébe tüzetesebben belebocsátkoznám, 

 ez alkalommal kizárólag csak a barna széntartó rétegek sztratigrátlai hely- 

 zetét kívánom közelebbró'l megvilágítani. 



I. A SZÓ 11 t e lepek f e k Ü j e. 



1. A legmélyebb rétegeket, vagyis a széntelepek távolabbi feküjót 

 egy vastag rótegzésű durva homokkő sorozat képviseli, mely a szóban- 

 forgó szénterületet mint horszt >y-felé határolja és mely legjobban mái 

 Szent -Domonkos határában van feltárva, ahol e homokkövet egy hatal- 

 mas kőbányában építkezési célokra fejlik. Petrografiailag durvaszemű, 

 zöldesszürke-sárgasharna. csikónkéul zöldagyag apró törmelékének sűrű 

 beágyazásától zöldesnek tetsző csillámszegény k v a r c h o m o k k ő n e k 

 minősíthető. \ vastag padok szürke belseje meszes cementű és szilárdabb 

 összeállású, a barna kérgek ellenben kilugzottak, meszkarbonát nélküliek 

 és morzsalékosak. Kövületekre nem akadtam e homokkőben, minélfogva 

 geológiai kora bizonytalan, de aligha tévedünk, ha bár fenntar- 



tással a felső oligocónbe helyezzük. 



II. A Is óm e d i t e r r á n-h o m o k. 



■2. Erre következik egy hatalmas rétegkomplexus, mely finom szürke 

 homok és közben egyes homokkőpadokból áll. Ez utóbbiak erősen meszesek 

 és víztiszta és tarka kvarcszemektől és apró kavicsoktól mikrokonglomera- 

 tosak. Bennök helyenkint .>zerves maradványok is találhatók, amelyek 

 között egyéb foszlányok, mi kívül a?io wi/a-héjjakat és lilhothumnium-csomökiU 

 sikerült felismernem. Ezen mar alsómediterrán-korinak tartható 

 komplexus hálálnia.- homokfalkénl abban a mely árokban van feltárva, 

 mely a Lipót-ákna melletti gőzmalomtól D Ny-ra, a Barbárhegyre felvezető 

 erdeiül mellet! lehúzódik. Továbbá a Lipót-aknához vezető mély á1 N T y-i 

 falából sárga laza. szintén tarka kvarcszemekel tartalmazó meszes homokkő- 

 ben nagyobb számban a Teliina lacunosa Chhmn. var. tumida Iírocc. kő- 

 magvai voltak szedhetők. Végre ráakadhatunk egy ugyancsak ezen szintbi 

 "tartozó tmomabbszemű sárgás, de színes kvarcféleségeket szintén bőven 

 tartalmazó, fehér c-illa.moi is mutató homokkőre, melynek kilúgzott [nesz- 

 telen padjait a Ilalfőtől ÉXy-ra, tehát mai Domonkosi területen kőbánya- 

 szerűén fejtik. Részint e kőbányában, részint pedig a D-re mellette eredő 

 árokfőben sűrűn találhatok az erdőben, az ott beverő homokkődarabokban 

 kövületek, amelyei közül lenyomatok es kőbelek alapján következők voltak 

 felismerhetők : 



