A HEVESMEGYEI HGERCSEHI BARNASZÉN^ELEPENEK GEOLÓGIAI KORÁRÓL. 389, • 





Hnau uhui cfr. tnioccnicum Mich. . 



Mytil%s sp. jplur. 



Arca cfr. Moltensis Mayer. , , 



Cardmm edule L. var. comvnnic May. 



Cardium cfr. Miehelotiiuimm May. 



Callista erycina L. var. svbtriangiüa Saccq. » ( 



Pharus cfr. hgv/jfnen L. 



Teliina ylanata Lin. var. lamellosa D. ('. Gr. ; • 



Ezen csoport egyes tagjainak a .szénhorizonthoz Való viszonya még 1 v 

 tüzetesebben tanulmányozandó. : ' 



i lijM 



III. Riolittufa. ' .? 



A r i o li 1 1 uf a, íerületéleg szorosan csatlakozva az előbbi réteg- 

 csoporthoz. Fehér tajtekövs vagy sokszor már kaolinos anyagában apró 

 fekete biotitlemezkék és víztiszta kvarcszemek vehetők észre. Legjobban 

 D-en, a szűcsi erdőben van feltárva, közel annak gerince felé: foszlá-;.,; 

 nyokban azonban 2 hóra irányában tovább is követhető, még pedig egészen • i 

 a Bekölcze határában fekvő Rónahegy tövéig. • il 



1 V. Széntelepek csoportja. ' 



Az imént említett fehér riolittufa fölött következik most általáno- 

 san DK-i düléssel a szénfelepeket tartalmazó sorozat, mely pl. a Lipót-akna 

 tilt árasaiban a következő tagozódást mutatja. Legalul 



\a) homok, egyes homokkőpadokkal, .. 



b) kékes agyagréteg vastag o s t r e a -héjcserepekkel, | 



c) barnásszürke agyagpala számos növényi levéllenyomattal és egyes , 

 fehér riolittufa görgeteg zárvánnyal, , 



d) széntelep, átlag 2 m vastagságban, , 

 (') sárga homok apró murvás kavicszsinórokkal, továbbá szürke 



homok, 



f) szóntelep 0;30 1*0 m vastagságban, átlag 30 m-nyire a főtelep 

 felett, . , , 



íj) szürke agyag es közben ritkábban homokrétegek igen nagy vas-; j 

 ságban. . , 



V. A széntelepek fedüjé. 



I i 

 Laza homokkő és meszes homokkőpadok, melyek az eróziónak jobban 



ellentállván a feltárásokban küszöbszerűt n kiállanak. Ezek némelyike tele 



van a 



Pederi fraescábriusculus Fon. ezreivel. 



