A KISKAPUS- KUKKOR KÖZÉ ESŐ TERÜLET TEKTONIKAI 



VISZONYAI. 



Irta : Pávai Vájna Ferenc dr. 

 — Az V. táblával és a 23 — 26. ábrával. 



Az 1913. év nyarán a ni. kii . pénzügyminisztérium rendelete alapján Böokb 

 Hugó dr. miniszteri tanácsos úr utasítása szerint, csatlakozva Ny felé megelőző 

 évi területemhez, a címben jelzett területen végeztem földigázkutatással kapcso- 

 latos geológiai fölvételt. 



Vizsgálataim a következő 1 : 75,000-es térképlapokból ölelnek fel kisebb- 

 nagyobb darabokat: 21. öv XXX. rovat; 21. öv XXXI. rovat; 22. öv XXX. 

 vat; 22. öv XXXI. rovat; 23 öv XXX. rovat; 23. öv XXXI. rovat. 



"Wachner és Phleps tanár uraknak az ezeken a lapokon bejegyzett tek- 

 tonikai adatai, a megelőző évekből olyan hiányosak és elszórtak voltak, hogy az 

 egész területnek újra való áttanulmányozása vált szükségessé. A lapokat elődeim- 

 től szinezetlenül vettem át és jelentéseiket sem ismertem megelőzőleg, tehát 

 adataikra nem is támaszkodtam. 



A szónhidrogének előfordulása, amint már az előző évi jelentéseinkből 

 kitűnik, az Erdélyi Medencében is az antiklinálisokhoz, illetve még inkább az 

 azokon fellépő brachiantiklinálisszerű boltozatokhoz és dómokhoz van kötve. 

 Ezek vizsgálataim szerint, ez évi területemen is megvannak, illetve itt is folyta- 

 tódnak. * 



A redőzés idejére s ezzel kapcsolatban az antiklinálisok szerkezetére vonat- 

 kozólag ebben az évben bizonyítékát szereztem be annak, amit a megelőző föl- 

 vételi jelentésemben, bár kézzelfogható bizonyítékok híján, szükségszerűnek 

 ítéltem s amit Böckh dr. miniszteri tanácsos úr is vallott. 1911. és 1912. évi jelen- 

 téseimben hangoztattam, hogy az Erdélyrészi Medence felgyűrődése nem az összes 

 azt kitöltő üledékek lerakodása után ment végbe, hanem már a felsőmediterrán- 

 ban, annak a vége felé megkezdődött, de nem előbb, mert a kősónál idősebb üle- 

 déket az antiklinálisokban nem ismerünk. A felgyűrődésnek még mediterránban 

 való gyökeredzését abban a körülményben láttam, hogy az antiklinálisokat még 

 a medence Nagyenyed körüli részében sem fedi a medencéből ismeretes teljes 

 szarmata s annál kevésbé a pannóniai rétegsor, tehát már a mediterránban a redők 

 részben ki voltak emelkedve s azok egy részét a hullámverés el is mosta. 



A szebenmegyei Fenyőfalván keresztül ÉNy— DK-i irányban halad át egy 

 szarmata rétegekből felépített redő, amely ÉNy felé éppen a Hinterbach medrében 



