392 Dl PÁVAI VÁJNA FERENC 



halad tovább. Az utolsó házaknái szépen látszik az egész boltozata egy vékony 

 ruta paddal. Pár száz lépéssel fentebb, a patak jobboldalán, olyan föltárásra akad- 

 tam, ahol világosan látszik, bogy kövületes szarmata bomokos és agyagos üledé- 

 kekből álló antiklinális teteje el van mosva s ebbe a kimosásba ugyancsak szarmata 

 kövületes kavics konglomerátum telepszik bele, amely azonban nemcsak erre a 

 helyre szorítkozik, hanem messze kiterjed. Nem átallom leszögezni, hogy az elmúlt 

 években kialakult erre vonatkozó impressziómnak fényes bizonyítékára akadtam, 

 s csak azt sajnálom, hogy fényképfelvételem erről az érdekes helyről a kedvezőtlen 

 idő miatt nem sikerült. 



Ami az Erdély részi Medence felgyűrődésének okait illeti, az 

 utóbbi években sok olyan adatra bukkantam — saját megfigyeléseim mellett — 

 amelyek megengedik nekem azt. hogy szakítva az eddigi erre vonatkozó elméletek- 

 kel s tovább fejlesztve azokat az alapúkat, amelyeket Böckh dr. miniszteri tanácsos 

 úr vetett meg, 1 a tudomány mái színvonalán álló magyarázatot adjak ennek a már 

 részleteiben is megállapított, egész medencére kiható redőződésnek. 



Jelen értekezésem keretei azonban nem engedik meg, hogy tanul- 

 iiiaiíyoi'i;it ht részletezzem, csupán annak konstatálására szorítkozom, hogy a 

 medence neogén üledékeinek meggyűrése, a kősóréteg 

 közreműködésével, a medence felé irányuló b e t o 1 ó d á- 

 sokra -vezethető vissza, m i n t fokozatos g e o s z i n k 1 i á 1 i s 

 f e 1 g y«űr'ő d é s i f o í v a m a t r a . 2 



A) Autikliiialisok (boltozatok). 



a) A - - szentlászl ó — s z á s z u j f a ] u — r o z s o n d a — lessé s — 



alsóvisti redő. 



Múlt évi fölvételi területem ÉNy-i szélén már megemlékeztem volt arról, 

 hogy Szászszentlászlótól DNy-ra egy lapos redő veszi kezd e tét, 

 amely innen, mondhatnám, a szászujfalusi völgyön fut végig Szászujfalü 

 körül jól megfigyelhettem ezen az antiklinálison egy hatalmas gyűjtő- 

 terület ű brachiantiklinális boltozatot, amely É-ra és D-re egyaránt záródik. 

 A redő azonban éppen úgy. mint ahogy az Erdélyrészi Medence többi antiklinálisai- 

 nál látjuk, ezzel nem ér véget, hanem az 509-e> ég 634-es pontokon keresztül 



yjából a, rozsot idai völgyi >e kanyarodik, ahol új boltozat nyílik. Eozsonda 

 alsó végénél azonba meginl D fele kanyarodiks a Hortobágy völgyén keresztül 



-sesi öregvar aevű hegy (Alté Burg 641) és Oroszlánhegy (Löwenberg 556) 

 Ny-i oldalán a vessződi patakig követhettem^ ahol a 683-as pont D-i oldalán 

 nyoma ve-/, háttérbe szorul, mint a lessesi antiklinális mellékredője. Ezáltal a 

 redőtársulás által brachiantiklinális É-on sajátságos., villaszerű elágazást 



tüntet föl. 



1 Dr. Böckh Hugó.: Az Erdélyi tiu denCe földgázt tartalmazó antíklii alisairój. t'.'l I 

 Dr. Pávai Vají.a Ferenc: A/ Erdélyrészi-inedenci li ének okai. ^Bány. 



Koh. Lapok. L9Í5. ÍM 



