394 K PA VAJ VÁJNA FERENC 



kapus közelében is két jó gázkút van rajta. Kiskapustól DK-re a Schemmert- 

 erdőben van nagyjából az a boltozata a pannóniai rétegeknek, amelyet dr. Phlbps 

 tanár úr már régebb ismertetett s 1911—1912. évi fölvételi jelentésében is leír. 1 

 Területe nagy. Kiskapus— Baronlak— Szásziván falva határainak jó részét öleli fel 

 s É felé a Nagyküküllő- völgy is ideszámítható mint gázgyűjtő terület. A brachi- 

 antiklináJis fontosságát a földigáz szempontjából emeli, hogy eddigi vizsgálataim 

 szerint a szarmataüledékek sehol sem kerülnek föltárásba, s így a vastag szarmata- 

 és pannóniai fedőrétegek elég garanciát nyújtanak nagymennyiségű íöldgáz^fel- 

 halmozódására. (A 22-es számú fúrás gyönge benzingázai magasabb szénhydrogé- 

 nek jelenlétére is vallhatnak.) 



A redő tengelyét illetőleg megfigyeléseim módosítják Phleps úr leírását, 

 amennyiben a szászivánfalvi völgyben (400-as ponttól ÉNy és ÉK-re) eszközölt 

 dőlés méréseim alapján (14 h. 7°, 10 h. 3°) is, azt nem a Schrávenbergen 

 és Dicker Hotterbergen keresztül, hanem jóval É-abbra kellett meghúznom 

 ott és K-ebbre a Kaltenbachon való átvonulásig, ahol voltaképpen már a 

 kiskapusi brachiantiklinális D felé végképpen lezáródik a szokásos relatív 

 szinklinálissal. 



Mártonfalván ál már egy másik hatalmas brachiantiklinális, a felsőgezési 

 nyílik s a Phleps úrtól is említett Lieberlingen keresztül halad D fejé, hogy FeJeó- 

 gezésnél majdnem egészen K-i irányt vegyen föl. Itt ugyanis éppen úgy, nr'nt 

 tovább Ny felé a medence redőinek irányában a Ny-i szegélyhegység hatásán 

 kívül — felfogásom szerint — a DNy-i és itt főleg D-i Kárpátok szorítása érvénye- 

 sül, aminek következtében az antikiinálisok irányán is gyökeres változás észlelhető. 

 Az oldalas alátolások erőhatásainak összetalálkozása éppen itt a felsőgezési 

 brachiantiklinálisban impozánsan nyilvánul meg, amennyiben a pannóniai üle- 

 dékek alul nemcsak a szarmata üledékek emelkedtek ki nagy területen, hanem 

 a felsőmediterrán vastag dacittufa is kettős redőben kerül feltárásba. Amiért 

 csak ilyen értelemben módosítva tehetem magamévá Halaváts főtanácsos ér 

 szelvényét. 2 Mindkettő mint valóságos diapir-mag fogható föJ. Az É-i a falu D-i 

 végén kezdődőleg van szépen föltárva s halad K— DK felé Bendorf község irányá- 

 ban. Az 576-os és 597-es pontok (1 : 25,000-es lap!) közötti nyergen mindkét 

 szárnyát mértem (23. ábra), tehát elszakadva nincsen, éppen úgy, mint a 465. 

 ponttól DNy-ra vastag dacittufával körülhatárolt mediterrán diápir-mag, amely 

 az előbbihez viszonyítva egészen szűk térre szorítkozik. De amíg azt kövületéé 

 Bzarmata rétegek veszik körül, bár a D-i szárnyon sokkal keskenyebb sávban, 

 mint az É-in, ez a DNy-i szárnyán a szarmata üledékeket egészen elfenve, közvet- 

 lenül érintkezik a követekező antiklinálishoz tartozó újegyházi boltozat kövületes 

 pannóniai rétegeivel. Ebből kifolyólag a felsőgezési brachiantiklinális ÉNy-i része 

 aszimmetrikus, a leírt D-ibb fekvésű diápirniagnál a D-i szárnya mechanikusan 

 elfenődött.Az É-i mediterrán diápir-redő a «La Fantana recc»-oldalon DK felé egy 

 mély vízmosásban a 482-es pontnál É-ra a Hortobágy völgyébe ereszkedik alá. 



1 Phlbps Ottó:J.1c)< intés. 1013. 



•Halaváts Gyula: Ojegyház— Holcunánj Oltgzakadál környékének f<">!<l»an 

 alkotása. ÍM. kir. Földtani int. 1 1913. évi jelent éte :tf.2. !.) 



