396 Dí TAVAI VÁJNA FERENC 



Tovább menőleg Radenberg É-i oldalán levő csúszásokban ugyancsak megtalál- 

 tam a tufa cserepeit, míg Bendorftól ÉK-re jszépen mérhettem vastag rétegeit. 

 Itt, úgy latszik, megint erősebb kiemelkedéssel van dolgunk, lezáródással, de a 

 D-i szárnyat a Hortobágy elmosta s fiatal lerakódásaival és D-i oldalát kisérő 

 megrogyásaiva] nagy részben hozzáférhetetlenné teszi. 



A Radenbergen homokköves szánna tarétegeken méri meyedek dőlés éppen 

 úgy, mint az 508-as ponttól É-ra lévő árokban megfigyeli » -11* 1 it .-tt dőlésű agyagos 

 rétegek a boltozat Ny-i részén leírt dupla redőzés folytatáséi valiamik itt a 

 brachiantiklinális K-i lezáródása közelében is. 



Tehát megint látjuk. hogy a medence redői a mélyben éMken a részeken is 

 többszörösen redőzöttek, amint azt eddigi fölvételeinknél is tapasztaltuk. 



Az itt vázolt szerkezet es ebből következő K-i irányú kiterjedésből nyilván- 

 valóan következik, hogy tagadásba kell vennem Phlkps tanár örnakazl a korábbi 

 megállapítását, 1 hogy a Bázna — Kiskapus— JVlsőgezés felől jövő antiklinális 

 Űjegyház felé folytatódna, bar ezt az adatot az Erdélyi Medence antiklinálisainak 

 vázlatos térkép,', amelyen különben még az én adataim nem lehettek feltüntetve, 

 mert, későbbi keletűek, is így mutatja. De Halaváts úrral sem érthetek egyet, 

 aki meg a rnszi redőt Vezeti Felsőgezés — Bendorf felé. 



A felsőgezési brachiantiklinális, bár óriási kiterjedésű, hiszen Mártonfalva, 

 Felsőgezós, Oláhivánfalva és Bendorf községek határának nagy részét öleli fel, 

 tehát gyűjtőterülete hatalmas, a földigáz szempontjából nem nagyfontosságú, 

 amennyiben benne a mediterrán-diápir-mag fedőrétegek nélkül kerül napszínre. 

 Számbavehető gázömlést vagy fortyogót nem is találtam rajta. Tekintettel azon- 

 ban, hogy Nádpata kon maguk a felsőmediterrán -üledékek is szolgáltattak földigázt 

 még rosszabb takarással, ez a boltozat ebből a. szempontból sem mellőzendő tel- 

 jesen, s kérdés, hogy az mtenzivusabb nyomás alatt állott és elfenődött DNy-i 

 szárnyrésze nem-e volt alkalmas a magasabb szénhydrogónek keletkezésére? 



Vázolt tektonikai szerkezete — úgy hiszem — a részletesebb megbeszélést 

 megérdi melte, annál is inkább, hogy ez a brachiantiklinális is igen jó példa arra, 

 hogy Gaál magántanár i&rnak a medencében' redők létjogosultsága ellen felhozott 

 nagyarányú miocénben megrogyási teóriáját egtf esajpásra tönkre tegye. 



Azt hiszem, maga G^ÁLÚrsem Eogja azl mondani, hogy az a felsőmediterrán- 

 diápir-mag, amelynek É-i szárnyán vastag szarmata-rétegsort találunk, míg a 

 D-in ebből semmi sincsen a felszínen, hanem ahelyett, egyenesen a kövülete^ pan- 

 nóniai üledékekre támaszkodik, még a miocénben történi megrogyásná] tomyo 

 mi] íöl? Még szembeszökőbb ez az eset Sorost^vnál, ahol a szarmata borul reá a 

 mediterránnal együtt pannóniai üledékekre, 8 vagy Marosdécsénél, ahol a felső- 

 mediterrán nyomul reá a szarmata rétegekre s gy&ri megezáltaj olyan nagyszerűen. 

 Ha ezek a középmiocénrétegek a középmiocéphen Eörvetl helyzetben lennének, 

 nemde a dolog úgy festene, mintha a harmadé^ meghall nagyapa az idén borult 

 volna ceá, halála után' született unokája sírjára? 



i l-iiu-i-s tn ei tb II. rész. I. füzet 101:1.) 



2 Dr. BSckh Hrja'ó: Rövid összefoglaló jelenti Erdélyi-medence földgáz-elő 



dulásainak az 191] 1912. években történt tanulmányozásainak eredményeiről. (Jelentés 

 Btbu II. rész, I. lu/. i 1913 



