VEGYES KÖZLEMÉNYEK. 405 



netén, ezt a vezóreszmét mindenütt kidomborítva látjuk. A történeti visszapillan- 

 tás valamely tudomány fejlődésére mindig hasznos következtetésekkel jár a 

 jövőre és jelenre nézve különösen akkor, ha az elmúlt események tárgyilagos 

 kritika világánál vannak szemléltetve. 



. A magyarországi földtani kutatások történetének egységes kritikai vizsgá- 

 lata még megírójára vár, noha a földtan művelésének hirtelen föllendülésével 

 járó rendszertelenségek és ellenmondások csak ilyen megvilágításban tűnnek 

 szembe. A hazai földtan művelésének és hirdetésének egyik legfontosabb tényezője 

 a budapesti tudományegyetem, melynek működése szervesen kapcsolódik bele 

 a földtan hazai történetébe. Eltekintve attól a haszontól, mely a földtan-tanítás 

 követendő irányában a történeti visszapillantásból származik, a rendelkezésre 

 álló hivatalos adatok alapján az alábbiakban már csak azért is alkalomszerűnek 

 mondhatjuk a földtan és őslénytan szerepének a budapesti egyetemen való vizs- 

 gálatát, mivel a közelmúltban beállott ismételt személyi változások ezeknek a 

 tanszakoknak eddigi fejlődési szakaszát lezárják. 



Messzebbmenő következtetések nélkül egyszerűen csak az eddigiek tanul- 

 ságainak megállapítására szorítkozunk annál is inkább, mivel a következtetések- 

 ben óvatosságra int az egyetem jellegének és céljának sokat vitatott nyilt kérdése 

 is. Ezen a helyen messzevezetne foglalkoznunk ezzel a kérdéssel s pálcát törni 

 az egyetem eszményi, tudományt művelő és hirdető volta vagy állami szak- 

 pályákra nevelő jellege mellett. Tény az, hogy a régebbi, eszményi célokat szolgáló 

 egyetem az újkorban mindinkább közeledik az utóbbi irányzathoz s mai alakjá- 

 ban mindinkább kényszerül arra, hogy az élet gyors ütemű kívánalmaihoz alkal- 

 mazkodjék. A földtan az emberiség jóvoltáért foJyó küzdeimek egyik éltető s 

 napról-napra fejlődő tudománya. Eltekintve tehát minden más «egyetemi» céltól, 

 mint a tanárképzés vagy szakpályára való nevelés, már kizárólag ebből az egy 

 okból is joggal követelhet magának minden vele kapcsolatos tudományággal 

 együtt megfelelő helyet és elbánást az egyetemen is. 



A földtan és őslénytan tanítása a budapesti egyetemen eléggé lépést tartott 

 ezeknek a tudományoknak haladásával és a hallgatóság szükségleteiből folyó 

 kívánalmakkal. -A régebbi időszakok állapotainak vizsgálatát könnyen mel- 

 lőzhetjük, mert akkor ezeknek a tudományoknak önálló tanszékük nem volt 

 már pedig egye te mi hatása csak azoknak a tudományok- 

 nak lehet, melyek önálló hatáskörrel függetlenül ér- 

 vényesülhetnek. Az ásványtannal kapcsolatos földtani tanszék Szabó 

 József egyetemi tanár kezében ; gen jelentős hatással volt a hazai földtani kutatás 

 fejlődésére s a földtani ismeretek terjesztésében a mainál előnyösebb helyzete 

 miatt még nagyobb körben érvényesülhetett, 1 mégis az ásványtani kapcsolat 

 terhei miatt igazi egyetemi hivatásában, a szaknevelésben alig érvényesülhetett. 

 Szabó inkább a kőzettani iskola megerősítésében fáradozott. Mellette 1882-ig 

 Hantken Miksa az őslénytan magántanára gyanánt működött, majd 1882-ben 

 az őslénytan rendes tanára lett külön tanszékkel és intézettel. 



Az őslénytani tanszék fölállításával a budapesti egyetem messze megelőzte 



1 Akkoriban ugyanis az orvos és gyógyszerészhallgpíókra kötelező vizsgatárgy volt. 



