VEGYES KÖZLEMÉNYEK. -ÍOy 



előadásokkal, a hallgatósággal vannak kapcsolatban, míg külső tényezők gyamwit 

 a tudományos mozgalmakat ós a tudományos életpályákban mutatkozó kereslet 

 hatását tekintjük. Az egyetem ugyanis mindenkor a legújabb tudományos ered- 

 mények közvetítője lévén, azok állandó hatása alatt áll, azonban úgy ebben a 

 külső hatásában, mint a belső hatásában a tanár személye irányító és mérséklő 

 szerepet visz. A belső ós külső tényezők így fűződnek össze szoros láncolattá s míg 

 a tudomány haladása az egyetemi előadásokban tükröződik vissza, addig ez 

 utóbbiak újabb kutató nemzedék fejlődését segítve elő a tudomány haladásának 

 folytonosságát biztosítják. Az egyetem legmagasabbrendű hivatása épen az utób- 

 biban rejlik s minthogy a földtan nagy gyakorlati értéket 

 képviselő tudomány, azért az egyetemi geológus neve- 

 lés elsőrendű nemzeti föladat. 



A földtan ós a vele kapcsolatos őslénytan egyetemi szerepe elsősorban 

 ebből a szempontból tekintendő s ezzel az eszményi tudományt művelő egyetemi 

 cél épúgy kielégítést nyer, mint az élettel kapcsolatot kereső egyetemi irány. 

 A tanárképzésnél a földtannak igen kevés szerep jut, 1 mert nem lóvén kifejezett 

 vizsgatárgy, hallgatása nem kötelező. Noha ez az állapot helyesnek legkevébbé 

 sem mondható mégis a földtan egyetemi helyzetére nézve annyiban előnyös, 

 hogy magasabb tudományos színvonalat biztosít. A földtan hallgatóságából 

 ugyanis hiányzik a kötelező tárgyak -hallgatásának selejtesebb eleme, mert nem 

 kötelező volta miatt főleg azok hallgatják, akik tanulmányaikat komolyabban 

 véve, ismereteiket tökéletesíteni törekednek. Mindaddig, amíg a ta- 

 nulni óhajtók ebbeli igényük kielégítését megtalál- 

 ják, addig statisztikájuk nem áll akötel.ező tárgyakat 

 hallgatók statisztikája mögött, amennyiben a hall- 

 gatóság számának növekedésével vagy csökkenésével 

 épúgy egyenes viszonyban áll, mint a kötelező tár- 

 gyak hallgatóinak statisztikája. 



Emez állítás igazolására szolgál a mellékelt grafikon (VI. tábla), mely a 

 budapesti egyetem összes hallgatóinak számát (1 : 200) és a bölcs eszet kari hallgatók 

 számát (1 : 10) a földtan és őslénytan hallgatóinak számával összehasonlító kép- 

 ben mutatja be. Az 1895. év előtti állapotok nincsenek föltüntetve mivel az addig 

 különállóan működött őslénytani tanszók hallgatóinak száma állandóan csekély 

 volt, a tizet sohasem haladta meg de többnyire csak kettő és hat között ingado- 

 zott. Ez a tény ugyan az egyetem, illetve bölcsészeti kar s ezzel együtt a termé- 

 szetrajzi szakon levők 2 akkori kisebb népességével is magyarázható, azonban 

 kétségtelen szerepe van benne annak a körülménynek, hogy a Szabó József kezén 



1 Lásd bővebben ezt a kérdést; A földtan tanítása magyar egyetemeken. (Magyar 

 Padagogia XXI. 1912.) A német földtani oktatás tanulságai magyar egyetemek szempont- 

 jából (Budapesti Szemle, 1912.) 



* S.ijnos a természetrajz-szakos egyetemi hallgatók számának kimutatását mely 

 az itt tárgyaltak szempontjából különösen kívánatos lett volna, sehol sem lehet megszerezni, 

 mert ilyen irányú statisztika sehol sem készül, legkevésbbó az egyetemen, mely csak 

 bölcsészet tanhallgatókat ismer és nem tanárjelölteket! 



