410 VEGYES KÖZLEMÉNYEK. 



gá±tattak a továbbképzésre. A földtan anyaga így két félévet foglalt le s egy maiik 

 tanév a hazai föld földtani ismertetésére s még valamely fontosa bb földtani disz- 

 ciplína részletesebb ismertetésére volt szánva. A földtani kurzus ilyenformán 

 négy féléves volt s emellett négy féléves ciklusa volt az őslénytannak is. Termé- 

 szetes, bogy a két tárgy óriási anyaga ezzel korántsem volt kimeríthető s a szak- 

 nevelés még több részletes előadást tenne szükségessé. Tekintettel azonban arra, 

 hogy a részletes előadásoka hangátok nagyobb részét nem vonzzák, azért ezeknek 

 ellátása, magántanárokra bízható s ezzel egyszersmind az egyetemi nevelés rend- 

 szere is kiépíthető. 1 



A földtan és. őslénytan itt ismertetett egyetemi időszaka alatt kerültek ki 

 a budapesti egyetemről e szakok ma működő hivatásos művelőinek fiatalabbjai. 

 Erős gárda ez, mely felfogásának önállóságával és kritikájával hivatva van a hazai 

 földtani kutatások új ösvényeinek művelésére s a meglevők fejlesztésére. Feltűnő, 

 hogy ennek a nemzedéknek nagyobb része a földtan ós őslénytan egyetemi fejlő- 

 désének föntebb jellemezett kulminációs idejében nevelődött, úgy hogy ennek 

 alapján ezt az időszakot joggal nevezhetnénk a budapesti egyetem földtani fény- 

 korának. Ez a föllendülés és a földtant hivatásosan művelni óhajtók közel egy- 

 idejű, mondhatnánk viszonylag nagy számú föllépése annyira szembeötlő, hogy 

 külső tényezők behatására gondolhatnánk, azonban, mint alább látni fogjuk, ez 

 nem jöhet tekintetbe. Ennek a jelenségnek okát inkább abban láthatjuk, hogy 

 az említett időszakban a földtant hallgatók száma legnagyobb volt s eimek meg- 

 felelőleg ezek közül több komolyabban érdeklődő akadhatott. Minthogy ezeket 

 egyetemi szempontból ki valóbbaknak kell tartanunk, azért itt egyszerűen szelekciós 

 művelettel állunk szemben, melyet a földtani nevelés céljaira 

 olyan módon kell állandósítani és tudatossá tenni, 

 hogy növelnünk kell a földtant és őslénytant hallga- 

 tóknak a számát s ezzel a kiváló ga^tódásn a k nagyobb 

 teret kell nyitnunk. 



Egy pillantást vetve még a külső tényezőkre is, meg kell állapítanunk azt 

 a tényt, hogy az egyetemi földtani és őslénytani intézet mindeddig nem érvényesült 

 a hazai földtani mozgalmakban úgy, amint ez joggal várható. A tanítás menete 

 annyira belsőséges, minden külső áramlattól mentes volt, hogy a tudományos 

 mozgalmak legkevésbé sem éreztették közvetett hatásukat a földtani nevelésben. 

 Nem elegendő, hogy a tanszemélyzet ós a jelöltek egyike-másika egyénileg részt 

 kap a hazai földtani mozgalmakban, hanem arra kell törekedni, hogy a tanszék 

 a maga egészében önálló tudományos fórum gyanánt méltó helyet kapjon min- 

 den tudományos törekvésben. Az egyetemi földtani ós őslény- 

 tani tanszók hivatásának, helyzetének ós szerepének 

 megfelelőleg minden más hazai földtani intézménnyel 

 szemben egyedül hivatott arra, hogy a hazai nem hiva- 

 talos földtani' tudományos mozgalmak központja ós 

 irányítója iegyen. Minthogy ez eddig még nincs eléggé kifejezésre jut- 

 tatva, a jövő teendők legfontosabbja gyanánt kell megjelölnünk ennek a meg- 

 valósítását. 



1 Lásd Egyetemi nevelés, egyetemi pálya c. értekezésemet. (Magyar Pffldagogia 1915.) 



