ISMERTETÉSEK. 413 



Az ilyen nemzetközi békés versenytől Magyarország sem maradhatott 

 távol, mint a hogy a magvai- geológia mindenkor ki is vette részét a nemzetközi 

 munkából, örülnünk kell. hogy ez alkalommal Papp Károly dr. egyetemi tanár 

 személyében megtaláltuk azt a széleskörű ismeretekkel és vasszorgalommal bíró 

 szakembert, aki a reá rótt feladatot hazai tudományunk becsületére megoldani 

 tudt 



Stockholmban, a nemzetközi geológiai kongresszus XI. ülésszakán. 1910-ben 

 jelent meg a világ vasérckészletét felmutató nagy munka, melynek első kötetében 

 Papp dr. munkája , «D i e ira ungariscben S t a a t s g e b i e t e v o r- 

 handenen Eisenerzvorráte* címmel 120 oldalt foglal el. A vállalat 

 második fele, a kőszenek világstatisztikája, három év múlva. 1913-ban, a canadai 

 Torontóban ülésező kongresszus elé lett terjesztve ós ennek a gyűjteményes munká- 

 nak harmadik kötetében Papp dr. «Les ressources houilliéres 

 de la H o n g r i e» cím alatt, 51 oldalon Magyarország kőszéntelepeit vá- 

 zolta ós kőszénbányászatának statisztikáját közölte. 



Ha a tudós szerző e két munkáját most magyar köntösben mutatja be 

 nekünk, honfitársainak, már e vaskos kötet puszta megpillantása azt mondja 

 nekünk, hogy ez az új kiadás nem egyszerű fordítása az említett közleményeinek, 

 hanem jóval részletesebb ós gazdagabb munka, mely a magyar szakirodalom 

 bővebb kihasználása mellett az utolsó évek bányászati feltárásait és statisztikai 

 adatait is figyekmbe veszi. A korlátok, melyeket a nemzetközi vállalat az egyes 

 országok munkatársai elé szabni kénytelen volt, itt elesvén, Papp tanár úr abban 

 a szerencsé? helyzetben volt, hogy szorgalmasan gyűjtött adatait teljesei)!) mérték- 

 ben feldolgozhatta, ábrákkal és térképekkel bővebben illusztrálhatta és a sta- 

 tisztikai adatok halmazát a geológiai viszonyuk intenzívebb tárgyalásával össze- 

 köthette. 



Az utóbbi körülménynél fogva e magyar munkában jobban domborodik 

 ki a magyar tudósok munkássága, mint a külföld számára írt rövidebb közle- 

 ményekben. Itt látjuk, hogy az utolsó évtizedekben a magyar geológusok tevé- 

 kenysége hatalmas tényezővé lett a hazai bányászat fejlődósében. És a szerző, 

 aki csak nemrégen vált ki a magyar Földtani Intézet kötelékéből, nem mulasztja 

 el a bányászat geológiai vonatkozásait behatóan feltüntetni és volt munkatársai- 

 nak e téren szerzett érdemeit kiemelni. 



Az előttünk fekvő munka, eredetéhez és céljához képest, két főrészre oszlik, 

 ú. m. a vasércek és a széntelepek leírását tartalmazó részekre. Bevezető 1—12. 

 I. Kész. A magyar birodalom vasórckószlete a 13—568. oldalakon II. Kész. 

 A magyar birodalom kőszónkészlete. az 569—929. oldalakon. Ehhez járul a 

 pontos tartalomjegyzék a 930—964. oldalakon. 



I. Vasércek. 



Az első rósz beosztásának alapjául a szerző a geográfiai egységeket vette 

 és e szerint Magyarország vasércbányászatát hót kerületre osztva mutatja be. 



1. Az első kerület zöme a Szepes-gómöri Érchegységre esik, ami- 

 hez a szomszédos Hont, Bars. Zólyom és Liptó megyék csekélyebb fontosságú 



