414 ISMERTETÉSEK. 



vasbányái csatlakoznak. E vidékek geológiai viszonyainak vázlata bel- és külföldi 

 tudósok dolgozatain alapszik (Schafakzik, Böckh Hugó, Koch Antal, Lóczy 

 Lajos, BoznozsNiK, Uhlig, Bartels, Baumgártel, Yoit, Woldrich, Ahl- 



BDBG Stb.) 



Dobsina vidékén a híres nikkel- és kobaltbáuyászat mainap leginkább 

 mint vas érctermel és esik latba és itt, Coburg herceg bányáiban, egy millió tonna 

 vasérc, átiag 40% vassal van feltárva. Az érdekes geológiai viszonyokkal mai- 

 sok jeles geológus foglalkozott, kiknek műveiben nem egyszer ellentétes nézetek- 

 kel találkozunk. Schafarzik Ferenc műegyetemi tanár úr felfedtzése, mely 

 Fzerint az Alacsony-Tátra hajdan kristályos paláknak tartott bizonyos képződ- 

 ményei valóságban erupciós (porfiroid) kőzetek tufái, nemcsak a geológiai felfogást 

 sokban módosította, hanem az ércképződésre is új világosságot vetett. Az érc- 

 vonulattal kapcsolatos eruptivkőzetek természete ftlől nem egyeznek a nézetek, 

 de midőn a sztrző (102. old.) azt mondja : «Tény az, hogy a sötét amfibolos kőzet 

 az északi szélen gyakori, d c a kőzetek zöme diorilnak tekintendő*, hajlandó 

 vagyok a «de» szócskát tollhibának venni és helyébe «tt»-t Unni. 



Ha szabad lenne még egy változást javasolni, a «zátonymészkő»szót, mellyel 

 a szerző a német KlipptnkaJk fogalmát visszaadja, inkább a régebben általánosan 

 használt «szirtmészkő» szóval helyettesíteném, minthogy a magyar «zá.tony» a 

 vízlepel alatt rejlő akadályt jeJent, legyen az akár kemény szikla, akár homoki 

 lerakodás, míg a «szirt» fogalma minden < környékéből merészen kiugró szikla- 

 képződményre vonatkozik, melynek a víztakaióhoz semmi köze. 



E gazdag bányavidék minden egyes bányászatát még csak névvel is fel- 

 említeni a hely szűke tiltja, annál kevésbé lehet föld- és ásványtani nevezetes- 

 ségeinek részletezésébe becsátkozni. De hogy ez az első kerület a magyarországi 

 vastermelés első helyén áll, arról a benne feltárt 26.143,500 tonna és még remélhető 

 47.680,000 tonna vasérc tanúskodik. 



2. A második kerület az Északkeleti Kárpátokra terjed ki. Kárpáti 

 homokkő, kristályos palák és a vihorlát— guttini eruptív vonulat adják a geológiai 

 kép alapszíneit. A sztrző szerint a kárpáti homokkőben betelepedett barnav; b- 

 ércek kovandok elmállásából keletkeztek. Az Északkeleti Kárpátok geológ;; i 

 térképét nagyrészt Posevitz Tivadar dr. készítette. Szat mármegy ében Nagy- 

 bánya és Felsőbánya gazdag nemesércbányászata limonitet és pyritet is termJ. 

 Szolnok-Dobokában a nemrégen a csatamezőn elvérzett ^íóf Eszteeházy Gyuia 

 Macskamezőn vas- és maigánémí- bányái mívelt. Kovandéiceket nyernek 

 Oláhlápos és óradna bányáiból. 



Az egész nagy területen a vas érctermel és nem igen jelentékeny. Feltáiva 

 csak 25,000 tonna érc, remélhető mennyiség 985,000 tonr.a ; de emellett a szeiző 

 8.900,000 tonnára becsüli azoknak a kovandoki ak mennyiségét, melyeket az ipar 

 mainap még nem használ fe) vasolvasztásra, habár vastartalmúk 40—50 szál- 

 lókra tehető. 



3. A harmadik vasérckerüle t magába foglalja a Biharbe^y- 

 séget, az Erdélyi Érchegységet és ennek környékét a Marosvölgyig. Itt a bánya - 

 geológia hazánk egyik legváltozatosabb és legérdekesebb munkamezejét találja, 

 és ha a vastermelés tekintetében ez a terület nem is áll első helyen, annál érdekt- 

 sebbé válik más fémek nyerésével való kapcsolata. 



