ISMERTETÉSEK. 41 5' 



A tulajdonképpeni Bibarbegységből Kiskóh és Törökmű mágnesvastelepei, 

 Magura saca és Salesti vörösvaskőbányai, Karpines magnetit-limonittelepe le- 

 írását találjuk a könyvben. Ujabb időben nagy fontosságra emelkedtek a Bihar- 

 hegység aluminiumércei (bauxit és diasporit), melyek főleg a Jádvölgy környékén, 

 Remecz és Damos határaiban és a Galbina-völgyben, valanrnt Bévsonkolyos és 

 Tizfalu határaiban élénk bányászat tárgyai lettek. A bauxit, mely kb. 50% alu- 

 mínium mellett mintegy 22% vasat is tartalmaz, Szídeczky véleménye szerint 

 bydrothermális úton keletkezett; mások azonban, ú. m. Paulő és Lachmann, 

 a juramészkő terrarossájára vezetik vissza eredetét. 



A Maros és a Fehér-Kőrös között fekvő hegységben több vas- és mangán- 

 bányát találunk: Menyházánál vannak a Wenkhejm grófok vasbányái, Zimbrón 

 Zselénszky gróf, Soborsínnái Hunyady gróf nyitottak bányákat mangántartalmú 

 vasércekre. Rossia rézbányájából a rézérceken kívül pyrit és ennek eJmállásából 

 képződött Jimonit kerülnek ki. Sok kovandot termelnek a hunyad- és alsófehér- 

 megyti aranyvidéken is: Trimpoele, Felsőkenesd, Tekerő, Voja stb. községekben. 

 Ettől keletre, Torockó vidékén, más természetű vaséictk képezik az ősrégi bányá- 

 szat tárgyát, itt ugyanis a kiistályos palák és mészkövek között vaspáttelepek 

 vannak, melyek részben limonittá változtak át. 



A Nagy-Alföldön több htlytn mint legfiatalabb vasérc, az ú. n. gytpvaskő 

 képződött, mely azonban nem elég fontos, hogy valóságos bányászatia adjon 

 alkalmat. 



Az egész kerületben ezidőszerint 588,810 tonna vasérc van feltárva és 

 2.897,000 tonnára van reménység. Jóval nagyobb még az alumínium ércek és a 

 kovandok készlete, mely azonban jtlenleg nem szolgál vastermelésre. 



4. Csekélyebb jelentőséggel bír a negyedik kerület, 

 Erdély keleti határmegyéi, a Székelyföld és a Bárcaság. Kovásznán az alsókrétába 

 tartozó kárpáthomokkő tartalmaz némi siderttelepeket. Udvarhelymegyében a 

 középső levantei emeletben van vaspát. Szent keresztbányán az ande/ittufa tar- 

 talmaz fejtésre érdemes vasércet és Bodvajon gyepvasérc képezi a kiaknázás 

 tárgyát. Hagyküküllő megyébtn, Alsórákoson van csekély vas érctermelés. Braspó 

 és Csik megyékben a kristályos palák helyenként kovandtelepeket taitalmaznak. 



Ennek a kerületnek 1907. évi termelése 8600 íonna érc volt. Fel van itt 

 tárva 68,000 tonna, remélhető 1.960,000 tonna. 



5. Hunyadmegye hatalmas vagkővonulata és az azt 

 kis érő számos elszigetelt telep és tömzs a Pojana Buszka nevű hegységben, ennek 

 az ötödik kerületnek biztosítják a második helyet Magyarország vas érctermelésé- 

 ben. Lóczy, Schafakzik, Halaváts és Nopcsa báró vizsgálatai alapján a hegység 

 geológiai viszonyai elég behatóan ismeretesek és ezenkívül számos bényagcclógiai' 

 tanulmány foglalkozik e keiület éret ele peivel. 



A Pojana Ruszka hegységen egy 40 km hosszú é? 100 — 150 m széles vasérc- 

 telep vonul vég^g, melynek éickincseit már az ókor óta kiaknázzák. A hunyadmegyei 

 Alsótelekes és Ploszkabánya határaiban már a római hódítók nyerték a napon 

 fekvő vaspátot és barnavaskövet ; 1858 óta a brassói bányatársulat vette fel a 

 míveleteket. Gyaláron, a magyar állam bányáiban, csillámpala és mészkő között, 

 150 méter vastagságban mutatkozik a vaspát, mely felfelé szintén limonitba 



