416 ISMERTETÉSEK. 



megy át. Ez M a g y a r o r s z á g leggazdagabb vasérctelepe és 

 ércei a legtisztábbak közé valók; az ú. n. kékérc 58% vasat és 2'5% mangánt 

 tartalmaz. A fedőül szolgáló mészkő Schafarzik vizsgálatai szerint diszkordánsan 

 települ a csillámpalára, korára nézve azonban a kutatók véleményei eltérők. 



A íővonulattó! délre. Vaspataktól kezdve nyugat felé, ugyancsak csillám- 

 palák és mészkövek között, oly érctömzsök sorakoznak, melyek főleg magnetitet 

 tartalmaznak. Schafarzik e vidéken. Baucár és Kriva között, egy gránittömzsöt 

 talált, és nézete szerint ennek feltörése okozatos összefüggésben áll ama érctörazsök- 

 kel, melyek a gyalári fő vonulat! ól úgy alaki, mint a nyagi tekintetben különböznek. 



Mindezek az ércvonulatok nem szorítkoznak Hunyadmegye területére, 

 hanem nyugat felé Krassó-Szörónymegyébe is behatolnak. Krivina és Petrosz 

 határaiban Jimonit és mangántartalma haamatit, Ruszkicánál sziderit a bányászat 

 tárgyai. Lunkány ós Nadrág vidékén is találtak többé-kevésbé mangántartalma 

 vasérceket. 



Az ötödik kerület feltárt vasórcmennyisége 3.655,500 t, reménybeli mennyi- 

 sége 13.335,000 t. 



6. Hatodik kerületnek a szerző a bányászatilag és geológiailag 

 egyaránt fontos k r a s s ó-s z ö í én y i Érchegységet tekinti. 



Itt, ahol a Déli-Kárpátok redővonulatai dél felé kanyarodnak, hogy a Dm ia - 

 szoroson túl a Balkán-vonulatokhoz csatlakozzanak és ahol ez az erőszakos csava- 

 rodás még számos repedéssel és vetődéssel komplikálódik, amibez még a mélység- 

 beli feltörések zavargásai járulnak: itt a földszerkezet oly nehéz munkát szab a 

 geológus elé, hogy a m. kir. Földtani intézet tagjai sok éven át fáradoztak e nagy 

 feladat megoldásán. Nevezetesen Böckh János, telegdi Koth Lajos. Schafarzik 

 Ferenc ós Halaváts Gyula tevékenységét dicséri az a szép részletes földtani 

 térkép, melyet az intézet e vidékről kiadott. 



Az őspalákon kívül ebben a hegységben a palaeo/óos és mesozóos képződ- 

 mények egész sorozata szert pel, és a közbeékelt harmadkori medencekitöltésekről 

 a szénbányászat szakaszában lesz szó. De tzeken kívül régibb és újabb eruptív 

 kőzetek szakítják meg az üledékek zavart rétegeit és talán e feltöréseknek köszön- 

 hető a vidék ércgazdagsága, amint mindenesetre a rendkívül érdekes kontakt- 

 jelenségek, melyekben a mineralógus itt gyönyörködik, ennek az oknak tulajdo- 

 nítandó. 



A kerület keleti részében csekélyebb értékű vasbányák vannak. Pojana 

 Möruluinál és Jablaniczánál meg örményesnél mágnesvasra, Mehádia, Rudaria és 

 ógradina faluknál kovandokra dolgoznak a kristályos palákban. Dubovánál 

 vörös vasércet aknáznak ki és a vadregényes Kazán-szoros közelében, szerpentin- 

 ben, kromvas fordul elő. Fontosabb a hegység nyugati részében található válto- 

 zatos ércképződmények, melyek a granodiorit (bánatit) és egyéb kitörésekhez 

 vannak kötve. Moravicaa és Dognácska régi híres bányahelyek, melyek neveit a 

 mineralógusok jól ismerik. Itt fordul elő a Ludwigit nevű vasérc (borsa vas magnesiu- 

 vasoxydoxydul). A vasércek főkép kroinatit ós magnetit. Moraviczánál még a 

 tömzsökbői a pliocén kavicslerakódásokba keveredett vaskőhömpölyöket is gyűjtik 

 és feldolgozzák. Aninánál a később említendő liá.szkorú széntelepek bitumenes 

 vasköveket tartalmaznak. 



