ISMERTETÉSEK. 417 



Mindezeknek a vasérctelepeknek feltárt érckészlete 1.843,040 tonna j a 

 még remélhető mennyiséget a szerző 5.276,800 tonnára becsüli. 



7. A hetedik vasérckerület a Horvát-szlavón országi 

 Szigethegységeken és a Dinari- Alpok horvátországi vonulataiban el- 

 szórtan található telepeket foglalja magába. 



Zágráb megyében, Beslinac — Tergova vidékén, palseozóo? palákban vannak 

 barna- és pátvaskőlencsék, melyeket egy brüsszeli társaság kiaknáz. A vasérceken 

 kívül csekély ólom- réz- és ezüst ércet is nyernek. 



Eudenál a werfeni palák és a karbonkorú rétegek vörös vas érceket tartal- 

 maznak. 



Lika-Krbava megyében, Budopolje, Girgin és Mazin tájékán vastartalmú 

 aluminiumérceket (bauxit) nyernek. 



Modrus-Fiume megyében a Ka pell a -hegység mészkövein fekvő diluviális 

 agyagban limonitlencsék vannak. Várasd, Pozsega és Belovár-Kőrös megyék is 

 adnak kevés, de gyakran igen jó minőségű vasérceket. 



Az egész kerületben fel van tárva 841,000 tonna és remélhető 6.818,000 t. 

 vasérc. 



Az első rósz végén egy táblázatban összefoglalva találjuk a magyar vas- 

 bányászat statisztikai adatait. A táblázat rovatai a következők: megye, község, 

 bányatulajdonos, adományozott bányatelkek térfogata, feltárt (A) és remélhető 

 (B) ércmennyiség tonnaszáma, e két szám összege (A -+- B), az ércek vastar- 

 talma (Fe%), az ércek neme, a vasolvasztásra nem használt vasércek tonna- 

 száma (Cj) és a még lehetséges készlet C 2 jelzése mint mérsékelt, csekély. 



Mindezek az adatok összegezése Magyarország vasérckészletéről a követ- 

 kező átnézetet adja : 



Vasércre adományozott bányamezők területe 168 - 2 O km 



Az 1907. évi vaskőtermelés súlya 1.666,020 métertonna 



A feltárt mennyiség, A 33.109,850 « 



A reménybeli mennyiség, B 78.926,800 « 



A + B 112.036,650 « 



Fel nem használt ércek C r 32.430,000 « 



összes készlet A + B + G x 144.466,650 « 



Visszapillantva a mondottakra, a szerző, megállapítván a hazai termelés, 

 a kivitel és behozatal adataiból az ország évi vasszükségletét, feleletet keres arra 

 a kérdésre, hogy a hazai vasbányászat hány évig lesz még képes a belföldi szükség- 

 letet fedezni. A felelet, amit a szerző e kérdésre talál, habár valamivel biztatóbb, 

 mint az, melyet az Országos Magyar Bányászati és Kohászati Egyesület ezelőtt 

 tíz évvel kimondott, mégsem nagyon megnyugtató, mert eszerint Magyarország 

 vasbányászata, — eltekintve az igaz, hogy tetemes ócskavas újbóli feldolgo- 

 zásától — még csak 55 évig lenne képes a hazai vasipar igényeinek eleget tenni. 



II. Kőszéntelepek. 



A munka második része Magyarország kőszenbányászatát mutatja be, de 

 itt is, úgy mint az első részben, a szerző sokkal bővebb leírásokat és sokkal szá- 



Földtani Közlöny. XLVTI. köt. 1917 28 



