418 ISMERTETÉSEK. 



mosabb ábrát hoz, mini az eredeti francia nyelvű cikkben, mely a nemzetkzöi 

 nagy munkában csak szerény terjedelemben jelenbetett meg. 



Az anyag bemutatásában a szerző itt más osztályozási alapra helyezkedett, 

 mint a vasércekre nézve. Ha az utóbbiaknál a földrajzi egységek kínálkoztak, 

 a kőszénnél a geológiai kor lép előtérbe, mert hiszen a széntelepek, mint üledékes 

 rétegsorozatok tagjai, korukra nézve mindig pontosan meghatározhatók és nagy- 

 fában a kőszén minősége a korral párhuzamosan módosul. Így tehát a leírás a 

 nálunk legrégibb, azaz karbonkorú kőszénképződmónytől kezdve a geológiai 

 korszakok során át. a fiatal harmadkori lignitekig vezet minkéi. 



A I. Mindjárt feltűnik, hogy a palaeozóos rétegsorozatnak az 

 a tagja, mely Nyugateurópában a kőszéntermelést annyira dominálja, hogy 

 az egész szakasznak a karbonko r nevét szerezte, hazánkban nagyon cse- 

 kély mértékben szerepel. Ha a Krassó-Szöróny megyében fekvő 

 liszafa-uj bányai karbonmedencétől, melynek jó minőségű szene nagyobbrészt 

 már ki van aknázva, eltekintünk, magyar területen még csak a Zempléni sziget- 

 hegységben, az északi Kárpátokban, Csácza ós Jablonka községeknél és végre a 

 Modrus -Fiume megyében, Cabar-Dolnice táján talált jelentéktelen széntelepek 

 nevezhetők. Azonban nem kell elhallgatni, hogy geológusaink, akik az utóbbi 

 időben a krassó-szörényi hegység bonyolódott geológiai alkotását behatóan tanul- 

 mányozták, reményt adnak, hogy karbon -szén e vidék más pontjain (Bigér, 

 Szekul, Lupák) is fel les/, található és haszonnal kiaknázható. 



II. Gyenge szénnyomokat találtak Krassó-Szörény permi képződményeiben is. 



III. Érdekes, hogy feketeszén tekintetében Magyarországon a másodko r- 

 beli liászképződmény lép a karbon szerepébe, még pedig 

 az ország déli részeiben, két, egymástól távol eső és geológiáikig teljesen független 

 területen, ú. m. a krassó-szörényi hegység nyugati felében és a pécsi ősrégi sziget- 

 hegységben. 



A krassó-szörényi Be rz ász ka ós Drenkova vidékén a szén- 

 képződmény a középső 1 i á s z b a tartozik. Az átbuktatott réteg- 

 sorozatban foglalt szóntelepeket egy utólagos oklalnyomás lencsealakú darabokra 

 törte. Ez a liászképződmény a Dunántúl szeri) területre is követhető. 



Ugyané csoporthoz tartoznak Bigér (Schnéllersruhe), Pregeda és Szvinyesa 

 liászszenei. 



Ettől a szénterülettől északra vannak Anina-Steierlak jelent. 'kény fekete- 

 szénbányái; itt azonban a lefejtésre érdemes szóntelepek az alsóliasz bomok- 

 kőrótegeiben vannak. A sokféleképen megzavar! rétegtelepülést számos ábra 

 mutatja. E liászképződmény északi folytatásába esnek Resica és Domány szén- 

 telepei, melyeket az osztrák-magyar Államvasut-Társaság kiaknáz. Az itt, va- 

 lamint Aninán nyert feketeszén kitűnő mi 3 [ütőképességre nézve a külföld 

 legjobb karbonszeneivel vetélkedik. 



A nyugati liaszterülel a baranyamegyei szigethegység lejtőire támaszkodik. 



A Mecsekhegység földtani viszonyait, kimerítőéi] leírta Böokh János. Az 



liasz rétegeiben feketeszén két vonulatból mutatkozik : a déli vonulat, Pécs fölött, 



a Mecsektömzs déli ós keleti lejtőihez simul és egy eruptiwonulal által megsza- 



, Komlós közelében leli folytatásai és végét. Az északi vonalai Kárásznál 



