ISMERTETÉSEK. 419 



kezdve nyugati irányi an részben már Tolna megyébe, követhető. A jó minőségű 

 feketeszenet legnagyobbrészt a Dunagőzhajózási-Társulat aknázza ki. 



Liaszszén van ezenkívül két vonulatban Brassó megyében, de úgy látszik, 

 hogy ez az előfordulás sem mennyiség sem minőség tekintetében nem mérkőz- 

 het ik az eddig említettekkel. 



IV. Krétakori feketeszón. A mezozóos korszak legifjabb szakasza 

 is tartalmaz itt-ott értékesíthető széntelepeket. A legjelentékenyebb krétakori 

 szóntelepek Veszprém megyében, Ajka vidékén vannak, ahol a múlt század 

 hetvenes éveiben Hantken Miksa tanácsára kezdették a felsőkréta rétegeiben 

 rejlő telepet feltárni. Az ajkai bányák eddig már három milliónál több tonnát 

 szolgáltattak. A szén minősége elég jó. 



Csekélyebb értékűek a Euszkabánya (Krassószörény m.) közeléljen, Scha- 

 farzik útmutatása nyomán a felsőkréta campani emeletében feltárt széntelepek, 

 habár a kokszolható szén, 6247 kalória hőfejlesztéssel, a jobb minőségűekhez 

 tartozik. Kisebb krétaszéntelepek vannak még Biharmegyóben Nagybáródon, 

 Szebenmegyében Sebeshely mellett és Brassómegyében. 



B Harmad kori, szóntelepek. Magyarország szénbán yáskodásá- 

 ban legfontosabbak a harmadkori széntelepek, amelyek úgy a palseogen-csoport- 

 ban, tehát az eocén- és oligocén-emeletekben, mint a neogón-csoportban, vagyis 

 a miocén- és pliocén -rétegek között nagyarányú bányászkodásra nyújtanak alapot. 

 (651. old.) 



V. Az e o c é n-r óteg ékben mozgó szénbányászatok között első helyen 

 áll a komárommegyei Tatabánya. Az ottani gazdag széntelepek felfedezésének 

 érdeme a m. k.. Földtani intézet főgeologusát, telegdi Eoth LAJOst illeti, aki 

 az 1895. évben kijelölte a kutató fúrásra kínálkozó pontot és e fúrás adataiból 

 az eocén alsó emeletének létezését konstatálta. Ebben a rétegcsoportban a fúró 

 116*86 méter mélységben egy 5*8 m vastag széntelepet ért el és ezzel megvolt 

 vetve a csakhamar felvirágzó bányászat alapja. Az eocén- üledék a triászmészkőbe 

 mélyeszteti horpadást foglal el, és az eddig feltárt 4—30 m vastagságú széntelepek, 

 melyek 1913-ban már két millió tonnát adtak, megközelítő becslés szerint még 

 140 nrllió tonnát tartalmaznak. Ez a gazdagság, egybevetve a tatai barnaszén 

 jó minőségével (5600—5900 kalória) és a bányahely szerencsés fekvésével, ennek 

 a bányászatnak kiváló helyet biztosítanak hazánk széntermelése körében. 



A tatabányai medence szomszédságában, Bánhida és Környe határában 

 c-zközölt fúrások még egypár helyen kimutatták a szénkópződmény folytatását. 



A szomszéd Esztergom megye eocén-széntelepei már régebben ismeretesek. 

 Sárisápon már 1805-ben kezdtékezt a szenet kiaknázni. Mogyorós, Tokod, Dorog, 

 Csomók szintén régóta ismert bányahelyek. Az egész ^ridék geológiai alkotását 

 Hantken Miksa tanulmányozta és az eocén-rétegsorozat megállapításával és 

 jellemzésével a bányászatnak is nagy szolgálatot tett. 



Buda környékén is vannak eocén-szóntelepek, nevezetesen Pilisszentiván, 

 Vörösvár, Nagykovácsi határaiban és még egypár ponton, de az ezekre alapított 

 bányászat nem jelentékeny. Eocén barnaszenet nyernek a nógrádmegyei Kósclon. 

 A gyenge szénnyomok, melyek még egynéhány helyen mutatkoznak, itt nem 

 jönnek számba . 



-28* 



