420 [SMERTETESEK. 



VI. Nem csekélyebb fontosságú, mint az eocén, a magyar 

 szénbányászatra nézve az <> 1 i g o c én - k é p z ő d m én y. Eltekintve a 

 jelentéktelenebb széntelepektől, melyekre Abauj-Torna megyében Simodinál, 

 Komárom és Veszprém megyékben bányákat nyitottak, itt főleg a bunyadmegyei 

 Zsilvölgy rendkívül gazdag szénmedencéjél kell említeni. A déli Kárpátok kristá- 

 lyos palái között összeszorult oligocén-szónképződményt ugyan már régebben ismer- 

 ték, biszen a vastag széntelepek, melyek több belyen napra kibújnak, még ebben 

 a félreeső völgyzúgban sem kerülhették el az emberek figyelmét, de ameddig csak 

 magas hágókon át lóháton lehetett odajutni, a kiaknázás lehetetlen volt. Végre 

 1870-ben elkészült odáig az Első Erdélyi Vasút piski— petrozsényi szárnyvonala 

 és evvel megindult e szénkincsnek nagyban való kizsákmányolása. Ezt megelő- 

 zőleg Hofmann Károly a Zsil völgy geológiai viszonyait megvizsgálván, meg- 

 állapította a széntartalmúrétegcsoport aquitani korát. Gazdag, és érdekes ásatag 

 flóráját a svájci Heer Oszvald és később a magyar Staub Móric ismertették. 

 A szénkincsek kiaknázásában a Magyar Állam mellett még három bányatársulat 

 osztozik. A zsilvölgyi szén, habár harmadkori voltánál fogva a barnaszenekhez 

 számíttatik, sok tekintetben közel áll a jó feketeszenekhez. Hőfejlesztése 7000' 

 kalóriává, emelkedik és némely fajtából sikerült kokszot előállítani. 



Oligocénkorú szenet találtak Kolozs megyében több helyen és Mármaros- 

 jyében is, de itt csak értéktelen foszlányok mutatkoznak a kárpáti homok- 

 kőben. 



I ontosabb a szlavóniai Fruska -Gora szigethegység déli lejtőjén, Vrdniknél 

 feltárt oligocén-szén, mely a zsilvölgyivel egykorú, amit Koch Antal és Staub 

 Móric megállapítottak. 



Kisebb oligocén-széntelepek találkoznak a horvátországi Pozsega, Zágráb és 

 Várasd megyékben. 



VII. N e o g é n. A magyar medencét . melynek körvonalai a palseogén idő- 

 szakban nagyjában márkialakultak, a következő neogén-korszak egymásra követ- 

 kezőszakaszai új meg új lerakódásokkal kitöltötték. Geológusaink — es velük a 

 szerző is —a nyugateurópai miocén és pliocén helyett inkább a viszonyainkat 

 jobban jellemző elnevezésekkel élnek, mikor a miocénben bárom emeletet : alsó ós 

 felső mediterránt és szarmatát, a pliocénben pedig kettőt: pontus-pannóniait és 

 levanteit megkülönböztetnek. Ezen rétegcsoportok egyikéből sem hiányoznak 

 barnaszéntelepek, a legfontosabbak azonban a két mediterrán-emelet 

 rétegeiben rejlenek, többnyire jo minőségű barnaszenek, míg a teljesen 

 édesvízi pontus-pannóniai és levantei üledékek csak csekély értékű lignitekei 

 tartalmaznak. 



A sopronm e gyei B r enn b e r . dicsekszik Magyarország leg- 

 régibb szénbányáival, minthogy alsómediterrán korú széntelepei már 1765 óta 

 állnak üzemben és azóta napjainkig 3.710.000 Ionnál termeltek. Ugyanehhez 

 a képződményhez tartozik a hero g Esterházy birtokán levő ritzingi szénbánya. 

 Valamennyi neogén-szénbányászal között legtekintély* s< 1 »t » a s a 1 g ót a r j án i, 

 Nógrád-megyében, ahol alsómediterrán glaúkonitos homokon és egyéb tengeri 

 üledékeken számos és terjedelmes széntelepek vannak, melyeket már a múlt 

 század közepe óta kiaknáznak. Érdekes ezen a szénterületen a harmadkori vul- 



