ISMERTETÉSEK. 421 



kanikus kőzetek szereplése : egyfelől a telepek feküj ében a mediterrán-rétegekkel 



váltakozó rhyolith- és andezittufákat találunk, másfelől a legutoljára áttört 

 bazaltok, a széntelepeken keresztül hatolván, az érintkezésen természetes koksszá 

 változtatták át a szenet. 



A salgótarjáni szénterülethez tartozik még több kisebb 

 bánya. A Dunántúl is vannak alsómediterrán szenek: Pomázon a budai hegyek- 

 ben. Bakóczán Baranya megyében. Balatonföld váron pedig, a Lóczy Lajos kezde- 

 ményezésére tudományos célból eszközölt mélyfúrás a negyedkori és pontusi üle- 

 dékek alatt 280 m mélységben egy 2 m vastag mediterrán-3zéntelepet ért el. 



VIII. A felső-mediterrán emelet legjelentékenyebb széntelepe 

 Borsód megyében Diósgyőrnél van. Ezt a szenet az ottani állami vasművek érté- 

 kesítik, valamint az Ormosnál feltárt, jobb minőségű szenet. A Sajó völgyében 

 különben még Dióáhor\*áti, Sajószent péter, Sajókazincz és Káráld szénbányái áll- 

 nak az említett vasmű rendelkezésére, míg Sajóvárkony— Somály szénbányáit a 

 rimamurányi vasmű bírja. Sajókaza és Szuhogy gyenge lignitet adnak. 



Nagyobb szénbányászat fejlődött az utóbbi időben Nyitra és Bar smegy ék- 

 ben. Handlova határában ugyan már 1864-ben ismertek egy négy méter vastag 

 széntelepet;, de csak újabban tárták fel a Böckh H. és Bemenyik K. javaslatára 

 eszközölt mélyfúrások a vulkanikus tufa alatt felső-mediterrán rétegekben rejlő, 

 igen jó minőségű barnaszeneket, melyekre azután a Nyugatmagyarországi Kő- 

 szénbányatársulat 1910-ben nagyszabású bányászatot alapított. 



Hunyadmegyében, a Fehórkőrös völgyében, Czebe, Ribicze, Karács és Mes- 

 takon határaiban előforduló felsőmediterrán szeneket nagyrészt a rudai Arany- 

 bán j^amű használja fel készítő művei és villamos berendezése számára. 



Krassó-Szörény megyében az Almásvölgy felsőmediterrán medencekitöl- 

 tése számos igen jó minőségű széntelepet tartalmaz, melyeket Bozovics és La- 

 pu^nyik között a magyar állam kiaknáz. Schafarzik felvételi munkái Krassó- 

 Szörény több pontján mutattak ki hasonló korú széntelepeket llovától Mehádián 

 át le Orsováig. 



Baranya megyében Hidasd határában ismernek felsőmediterrán szenet. 



C. Villa, IX, X. A szarmata, pont us-pann óni ai és 1 e- 

 va n t e i emeletek Magyarország és társországai területén ugyan nagyon számos 

 helyen tartalmaznak fosszil-szenet, de ez többnyire gyenge fütőerejű lignit lévén, 

 inkább csak a helyi fogyasztást képes kielégíteni. 



A második rész végén a szerző szintén táblázat alakjában foglalja össze a 

 magyar kőszénbányászat statisztikai adatait. A táblázat rovatai : kerület, megye, 

 tulajdonos, bányászat kezdete, eddig (1910-ig) kitermelt mennyiség, 1910. évi 

 termelés, a széntelepek száma és vastagsága, kalória, tényleges készlet. A) terület, 

 osztály (a nemzetközi megállapodás szerint), tonnaszám; valószínű készlet B), 

 lehetséges készlet C). 



Mindezeknek az adatoknak összefoglalásából látjuk, hogy a tényleges kész- 

 let A) 857.958,418 méter tonnát, a valószínű készlet B) 1,359.749,000 méter 

 tonnát tesz ki. Ezek után a szerző kimutatván, hogy a magyar kőszénbányászat 

 1765 óta 1910-ig összesen 174.880,928 tonna szenet termelt és az utolsó évek 

 termelésének fokozatos növekedéséből kiszámítván az ország évi szénszükség- 



