432 ISMERTETÉSEK . 



különösen a kihalt fajok pontos kör vonatozása — 'ami az időegység megállapítá- 

 sának alapföltétele — igen nagy nehézségbe ütközik, amivel különben szerző is 

 tisztában van s a 26., 27. oldalon külön megállapítja azokat a szempontokat, 

 melyek a fajoknak időegység céljaira való alkalmazásánál irányadók lehetnek. 

 Amint azonban a kivitel céljából letérünk az eszményi alapokról, ezzel megszűnik 

 egyszersmind az elméletileg megállapított időegység létjogosultsága is. Még na- 

 gyobb nehézségekbe ütközik a 34. oldalon említett folytonos övsorok 

 kombinálása a különböző alakok variálási életképességének kapcsolása alapján. 

 A különböző fajok életképességének különbözősége az egyéni elbírálásnak 

 továbbra is olyan tág teret ad, melyen a fajok elhatárolásának kivitelében segítsé- 

 gül hívott Mendel- és QuETELET-féle törvények sem sokat segítenek. 



A függelékben közölt egyes faunatársaságok vizsgálata azt a látszatot kelti, 

 mintha szerző a biosztratigrafia föladatát maga sem látja kimerítettnek az általa 

 megjelölt időkérdés tisztázásával. 



Noha az egész könyv az elsietettsóg és ki nem forrottság benyomását 

 kelti (egyes részekre nézve szerző maga is hivatkozik vizsgálatainak le nem zárt 

 voltára), mégsem mondható szerző munkája egészen meddőnek, mivel az idevágó 

 kérdések egy részének egységes beállításra törekedésóvel a kérdések másoldalú 

 megvitatását kihivta, ami a tudománynak csak hasznára lehet. 



Budapesten. 1917 október 1-én. Dr. Vadász Elemér. 



D) TÁRSULATI ÜGYEK. 



a) SZAKÜLÉSEK. 



VII. Szakülés 1917 november hónap 7-én. 



Az ülés ;•. kir. magy. Természettudományi Társulal üléstermében délután 

 5 órakor kezdődik. 



Elnök: Iglói Szontagh Tamás dr., m. k. udvari tanácsos. 



Előadások : 



1. Hollós András Lajos dr. okleveles mén, Ok : «A c sör ü g i a n d e /. i t - 

 t e 1 é r e k földtani viszonyai.* 



A Cserhál neogén-vidékének l< gdélibb nyúlványa a Vácztól keletre eső domb- 

 vidék, amely átlag 200— 300 m t . f . magaslatokból áll. A váczhartyáni ÜBÖrögi- 

 hegy vidékét a következő képződmények alkotják: 1. Felső oligooén- 

 kurú laza homokkő, amely a csörögi csárda melled, a villamosvasút 

 árkában gazdag kövületekéi tartalmaz; 2. a Is óm ed iterránkorú ano - 

 mi ás homok az öreghegy északi oldalán; 8. alsómediterrán korú 

 durva kavics, az öreghegy (202 m) tetején; 4. alsómediterrán- 

 korú homokkő; 5. alsómediterrán korú kékesszürke 

 márga; 6. a n dezi t-telérek. A déli andezitvonulal iy 2 km hosszú, amerj 



— 1 — 



