TÁRSULATI ÜUYEK. 438 



Kigyóhegy néven ösmeretes, a kőzete augit-andezit ; az északi andezit vonulat 

 a Csekehegyen van s hipersztén augit-andezitből áll. Az andezit-kitörések keskeny 

 telére a márgát is megbolygatta s kissé fölemelte. 7. Diluviális lösz födi 

 északon a térszín legnagyobb részét. 8. A ] 1 u v i á 1 i s futóhomok borítja 

 a Dunáig terjedő síkságot, s körülveszi a Vácz felé tekintű homlokán a Kigyó- 

 uegyet. 



(Az előadás teljes szövege a Földtani Közlöny 1917. évi 47. kötetének 

 201—224. oldalain, a IV. táblával és 12—18. ábrával.) 



Hozzászólások: 



Papp Kábolv dr. elsőtitkár a következő megjegyzéseket fűzi az előadáshoz : 

 «A csörögi Kigyóhegy 7% km hosszúságú andezitgerince alig 10 méter vastagság 

 mellett egyik legszebb természeti jelensége a Cserhátnak. Érdekes voltát növeli 

 az a körülmény, hogy a cserháti andeziteknek legszélsőbb déli fölbukkanása, 

 tehát a legdélibb kőzettelér a Schafarzik tanár úrtól leírt, cserháti piroxén- 

 andezit kitöréseinek sorakozási vonalain, amely telér kelet-nyugati irányban 

 összekötő vonal gyanánt szolgál egyrészt az a esa -tótgyörki, másrészt a nagymarosi 

 andezit vulkánok között. Kétségtelen ugyanis, hogy a csörögi Kigyóhegy ande- 

 zitje Vácz városa alatt folytatódik a visegrád-nagymarosi andezit-hegységbe, 

 azonban a 10 km-nyi hiányzó részletet a Duna. eróziója eltávolította. E tekintet- 

 ben a vác-vidéki fúrások idővel bizonyítékokat szolgáltathatnak. 



De ha csak a/, egy mérföld hosszúságú gerincet tekintjük is, 7500 m hossz 

 mellett 10 m vastagságú andezitdeikkel, tehát 750-szeres lineáris kiterjedésű 

 harmadkori vulkánnal van dolgunk. Ilyen arányú lineáris vulkáni hasadékokat 

 csak Izland szigetén ösmerünk. amely tudvalevőleg a harmadkor óta a hasadék- 

 vulkánok hazája, s amelynek több száz hasadékvulkánja közül néhány a mai 

 napig működik, például az Eldgja-árok 30 km hosszban 150 m szélességben, a 

 Laki-hasadék 28 km, vagy a Beyk-íé^ziget 10 km hosszú füstölgő árka. 



A csörögi Kigyóhegy kétségtelenül egyetlen erupció terméke, amely a 

 felsőmediterrán-árkot lávával megtöltötte, a felszínre csak itt-ott került, ugyanis 

 nagy részét az emberi kéz utólag hozta a napszínére; azonban ha ezen vonulat 

 szélső pontjait a visegrád-nagymarosi s másrészt az ácsai, illetőleg tótgyörki 

 andezit vulkánokat tekintjük, úgy kétségtelen, hogy itt tgy kelet-nyugati irányú 

 hasadék-vulkánnal van dolgunk, amely a felsőmediterrán -tenger partján mintegy 

 30 km hosszúságra nyúlt. 



A Kigyóhegy déli peremén a felsőoligocénkorú kövületeknek gazdag- 

 gyűjtőhelyét fedezte föl előadó, a. villanyos vasúti bevágásban, ahol zsákszámra 

 szedhetjük a t u r r i t e 1 1 á k, c e r i t h i u m o k s pectnnculu s-f élek kü- 

 lönböző fajait. Hollós dr. mérnök úr ilymódon fővárosunk környékének geológiai 

 viszonyait igen értékes felfedezéssel gazdagította.)) 



Végül üdvözli úgy az előadót, mint Vadász Elemér egyetemi adjunktus 

 urat, aki Hollós mérnök urat a geológiai kutatásokra buzdította. 



Dr. Schafabzik Ferenc v. tag felfogása, az igen tisztelt főtitkár úr előbbeni, 

 igen érdekes fejtegetéséitől csak annyiban térne el, hogy a Csöröghegy mai an- 

 dezittelérjét nem tekintheti pusztán csak valamely centralis kitörésből kisugárzó, 

 tehát vulkánokozta hasadék telérkitöltésének, — hanem, hogy ellenkezőleg, 



Földtani Közlöny. XLVII. köt. 1917. — - — 29 



