|:!l TÁRSULATI ÜGYEK. 



abban a nézetben van, hogy az semmi más, mint egy a Cserhát tektonikájához 

 hozzáilleszkedő, de különben önálló effuziós lávakitörésnek basadékol kitöltő 

 hipabisszikus kocsánya. A Csöröghegy denudációja vertikális irányban annyira 

 előhaladott stádiumban van, hogy ez az egykori lávatakarójának mai teljes 

 hiányai érthetővé teszi. — Hollós mérnök előadásai érdeklődéssel követte és 

 örömmel látja, hogy adatai minden lényegesebb pontban a sajál régi megfigyelé- 

 seivel megegyeznek. A Cserhál piroxénandezitjeinek geológiai korára vonatko- 

 zólag azonban felemlíti, hogy cégi nézetét, miszerinl a piroxénandezitek trupciója 

 az alsó- és felső-mediterrán közi csak egy rövid lélegzetű ciklusban folyt volna le, 

 már régebben oda módosította, hogy e kitörések felső határa nagyjából a lajta- 

 mészkó (Schafarzik F., Böckii H.. Májer J. szerint, sőt Vitális J. szerint pon* 

 fcosabban a lajtamészkő felső padjainak) képződés* ideje álta] van megszabva, 

 alsóhatára, — tehál beköszöntése azonban már az alsómediterrán elején kere- 

 sendő (Böckh é.s Schafarzik katalinvölgyi megfigyelése és Lőrenthey. Scha- 

 farzik, Cholnoky piroxénandezit-görgeteg leletei a p.-szt.-mihályi alsómedittr- 

 ránkori anomiás kavicsban) — folyton szem .lőtt tartva a/t a körülményt -. 

 hogy habár egyéb kőzettípusokkal, a vulkánosság tulajdonképen már az eocén 

 óta tartotl a Cserhát távolabbi környezetében. Tekintettel tehát különösen a 

 p.-szt.-mihályi piroxénandezit-görgeteg szapora fellépésére, ezl ., kérdést intézi 

 a tiszteli előadó úrhoz, hogy vájjon nem talált -e az általa nagyobb kiterjedésben 

 konstatáll csöröghegyi alsómediterrán anomiás kavicsban hasonló piroxénandezit- 

 zai vanyokat? 



Szentpétery Zsigmond kolozsvári egyetemi magántanár felszólalásában 

 az elhangzottak után csakis ajrra a sajátságosnak látszó dologra hívja fel a Eigyél- 

 met, hogy az előadó szerint ezek a különben igen kisterjedelmű (vastagságú) 

 «telérek» felemelték volna a felettük levő kőzettömegéket, holott ilyen [elemeié-. 

 elpúposítás főleg csakis a nagy intrúziós tön legeknek a hatása* Szeretném tudni. 

 vájjon mire alapítja előadó ezt a feltevését? Hiszen ez a látszólagos «felemelés» 

 származhatott sokfele más úton-módon, pl. így előzetes vagy utólagos tektonikai 

 okok folytán is. Az előadottakból az vehető ki, hogy a vidék formája már e közt - 

 lek képződése előtl is meg voll nagyjában, tehál azl nem e «telérek» képződési 

 körülményei formáltat. De azérl sem képzelhető el ez a cétegíelemtltetés, miután 

 előadó szerint itt basadékkitöltésről van szó. Ezzel is összefüggő másik feltűnő 

 dolog az előadásban a «telér» elnevezés, amil előadó következetesen mindenütt 

 használ e kőzetek mei jelölésénél. Felszólaló óhajtaná tudni, hogy vájjon tényleg 

 telérek-e ezek, vagy pedig telérszerű áttörések. Eiszen ahogyan a többi geológiai 

 tudományágban törekedtünk a lebelő precizitásra, úgy jogunk van az elnevezé- 

 sek lehető szabati i kőzettanban is megkívi i. Ea továbl djuk 



azerupciós kőzetekre a Rosi nbusch-féle hármí - beosztásba kkor tartsuk is magunk- 

 kal hozzá és telérkőzeteknek csakis a bip bisszikus kifejlődésű tagol vet- 

 zük. Mire alapítja előadó e kőzetek telérvoltát? Tekintetbe vette-e például a 

 lógiai megjelenési vagy a kőzetek szerkezetét? Papi- tanai- előbbi magyarázó 

 szavaiból úg) látja felszólaló, bogy itl tényleg nem telérkőzetekről van szó, b 

 ii,. in mint a Papp tanár álta] felhazotl izlandi előfordulásoknál: telérszerű át- 

 törésekből származotl kőzetekről, amil bizonyítani látszik a «telér»-vonula1 



