TÁRSULATI ÜGYEK. \ '■'>'> 



helyenkénti megszakadása is. Ez látszik továbbá az előadásra behozott kőz, t- 

 példányokból is. amelyek típusos andezitek, tehát kiömlési kőzetek, n<>in pedig 

 telérek. így e semmiképen meg nem felelő elnevezés rektifikálandó s 



Májeb István dr. rendes tag felhívj;' az előadó ói liigy&lmél az andezit 

 egj áj előfordulására, amelyet boldogult Lőrenthey Imre egyetemi tanár, —ki 

 már e vidéket és ettől keletre egész Aszódig, délre egész a Dunáig terjedő tágabb 

 környékét térképezés céljából 1913 óta kutatta.- enemű utolsó kirándulásán, 

 1917 július 8-án, találi. Indulásunkkor a HoLLÓs-féle térképre tekintvén, 

 a geológiai s morfológiai viszonyok alapján már előre megmondotta, hogy a Cseke- 

 és Malotahegyek egyvonalba eső és közel egymagasságú 308 méteres Jánoshegyen 

 is meg kell lenni az andezitnek. Nagy volt örömünk, midőn e következtetés helyes- 

 ségét a tapasztalat is igazolta ; ugyanis a gerincen felfele haladván, mindig több 

 és több andezitdarabot találtunk a földek szélére kihányva, .míg a tetőn egy kö- 

 ti jtő alakjában szálban magát az andezitet is megtaláltuk nagyobb terjedelemben. 



Hollós Andor Lajos dr. az elhangzott fölszólalásokat köszönettel fogadja 

 - Schafarzik tanár úr kérdésére azt válaszolja, hogy az alsómediterrán anomiás 

 kavicsban a Csöröghegyen piroxénandezit -zárványoknak nyoma sincs. Andezit- 

 zárványokat csupán a fent levő diluviális törmelékben és kavicsban talált. Májer 

 dr. úr kiegészítő felvételét köszönettel fogadja, s e szerint térképét helyesbíteni 

 fogja. 



Papp károly elsőtitkár kéri társulatunk petrografus tagjait, hogy emez 

 érdekes vidéket tekintsek meg, különösen az andezit hasad ék- vulkán természe- 

 tének pontosabb megállapítása céljából. 



Szontagh Tamás elnök csatlakozik Schafarzik Ferenc felfogásához, hogy 

 t. i. az egykori vulkáni takarót az erózió eltávolította., g köszönetet mond előadó- 

 nak szorgalmas munkálkodásáért. 



2. Másodiknak ifjú dr. Lóczy Lajos egyetemi tanársegéd tartotta meg 

 sza 1 >ad előadását «B a 1 a t o n f ü r d k ö r n y é k é n e k részletes te k- 

 t o n i k á j a» címmel. • 



Már idb. dr. Lóczy Lajos földtani intézeti igazgató is imitt-amott térké- 

 pezte a Balatonfelvidékre olyannyira jellemző haránteltolódásokat és hosszanti 

 vetődéseket. Előadó apjának kíséretében' már több év nyarán részi vett e nyomo- 

 zás* >kban, sőt 1916 nyár folyamán rendszeresen elkészíti itte Balatonfüred távolabbi 

 környékének 1:12,500 részletes tektonikai térképét. 



A Balatonfelvidék felépítésére jellemző különböző hegyszerkezeti jelensé- 

 1 sikerült kimutatni. 



A jellegzetes töréses hegységben a legnagyobb szerepük van az ú. n. tranz- 

 verzális horizontalis. röviden haránteltolódásoknak. A Balatonfelvidék első mere- 

 dekebb hegypárkánya, a középtriasz mészkövekés dolomit által felépített Bocsár-, 

 Szaka-, Tamás-, Péter- és Csákányhegyek igen sokhelyütt szenvedtek csapásra 

 többnyire szelő irányú eltolódásokat. E haránteltolódások 30—70 in közt válta- 

 koznak, de vannak nagyobbak is, mint például a Péter- és Csákányhegyek közötti 

 250 m-es eltolódás a csopaki völgyben. 



Nagy szerepük van a begyfelépítésben a válté-, Eelszakításoknat is, melyek 

 a csapással párhuzamos törések és felszakítások mentén támadtak. Ilyenek a 



— 4 — 29* 



