436 TÁRSULATI ÜGYEK. 



bonfüredi Kéki-forráe feletti megismétlődései a sándorhegyi mészkőnek a fő- 

 dolomittal, avagy a Bari cska-Ftnók, Berekréten tapasztali seissi dolomit többszöri 

 vállakózása a vörös homokkővel. 



Tornquist ú. n. torziós eltolódásai sem hiányzanak a felvidéken. E szerkezet 

 haránttörés mentén felszakított pikkelyből áll. amelynek csapásmenti foly- 

 tatásában azonban a törés csakhamar zárul és a rétegek flexurába mennek át. 

 Jó példák erre a csopaki Benedülőn és Nádaskutőn tapasztal! cikkelyes beékelő- 

 dései a permi vörös homokkőnek a verfeni rétegek övébe. 



Az igen gyakori kisebb flexurás szerkezeteken kívül valódi gyűrődések is 

 vannak. Ilyen a Szaka- és Bocsárhegyek jellegzetes antiklinálisa és Bzinklinálisa. 

 Ennek keletkezését az előadó úgy véli magyarázhatni, hogy kél törés közötti 

 pikkely északra tolódott, maid a csapással párhuzamosan ható erők következté- 

 ben egyensúlyt vesztve kicsúszott. Közvetlenül a két szárny, a Győr- és Bocsárhegj 

 által gyakorolt összesajtoló nyomás, valamint észak felől a fődolomittömeg ellen- 

 állása hozhatta létre eme gyűrődéses szerkezetet. A balatonfüredi Nagymező 

 szinklinálisa . a hidegkúti Becsek- és Tormahegye K enyhe, de kifejezett gyűrődi 

 is idetartoznak. 



A keményebb mészkő- és dolomit képződmén vek gyűrődésétől külön- 

 választandó a felső márgák és werfeni palák több helyütt megfigyeli Elistípusú 

 gyűrődése. Míg például a Nosztori és Koloska közti vidéken párhuzamosan a 

 csapással ható összepréselődés a fődolomitlemez sándorhegyi mészkőalkotta 

 párkányát kulisszás pikkelyekre tördelte, addig ugyanazon erőhatás az ezek 

 feküjében elhelyezkedő plasztikusabb márgaövben fliskőzetekben megszokott 

 éhaotikus gyűrődéseket és hasonló deformációkat létesített. A balatonfüredi fürdő 

 környékér] kimutatott gyűrődései a werfeni paláknak is ide számíthatók. 



A sasbérc és árkos jellegű beszakadás (Horst- és Gra ben -képződések), mint 

 aminek a triaszszelvény hidegkúti megismétlődése tulajdonítható, a littéri törés 

 mentén, valaminl a pécselyi és aszófői beszakadások valószínűleg a Balaton- 

 depresszió és közvetve az Alföld beszakadásával hozható okozati kapcsolatba. 

 A rétegközti eltolódások is szerepel játszanak a hegyfelépítésben. Leg- 

 kiválóbb példa erve a balatonfüredi Meleghegy, ahol a fődolomit elválva feküjétől. 

 azon délnyugati irányban északkelet felől előre tolódott. A Meleghegyen a közép- 

 fcriaszképződmények ennek következtében kiékelődnek, úgy hogy a fődolomit 

 (felsőtriasz) közvetlenül az alsótriasz kagylómeszével vagy lemezes mészkövével 

 jut érintkezésbe. 



\ kisebb vetődéseb és flexurák ugyancsak rendkívül gyakoriak az egész 

 vidéken. Klasszikus példái ennek a nádaskuti vasútbevágásban a inai nap 

 is jól láthatók. 



Végeredményben az előadó arra a következtetésre jut, hogy a Balaton- 

 felvidék jellegzetes töréshegység, mely úgy vertikális, mini horizontális diszlokációk- 

 nak köszöni létét. A fiata] tercierkorú és még a mai nap sem lezáraH hegyképző- 

 dés főokát oly vertikális irányú beszakadások okozhatták, mint amely a Balaton 

 •/ Alföld depresszióját létrehozták. Mini azt a földrengések terjedési irányai- 

 nak és a Balatonfelvidék törésvonalainak délkeléi, folytatásának egybevágói 

 hói következtetni lehet, az Uföld besűlyedése által létrejötl feszültségi kölönb- 



