5 
Osim Spilja podaju osobiti oblik Krasu kraske kotline. Oblici 
ovih kotlina vrlo su raznovrstni, te imadu i vrlo raznih narodnih 
imena. To su udubine tla, slične dolu, bez dolinskog kraja i glave, 
posvuda ograđene pristrancima, koji se spajaju u dnu kotline, a na- 
stale su najviše uslijed proloma špiljskih tavana i korozije. Među svima 
oblicima kraskih kotlina ističu se doline. Doline su zatvoreni dolovi, 
većeg ili manjeg promjera i više različitog priklona. Drugi napadan 
oblik kraskih kotlina jesu kraska polja. To su oblici slični više 
ravnicama, ali sa svih strana ograđeni, da tekućica podzemno izlazi. 
U fenomen Krasa spada i fenomen kraske hidrografije, koji 
obiluje sa mnoštvom raznih oblika i podaje Krasu posebno obilježje. 
Svi ovi oblici: špilje, doline, pukotine, polja, fenomen kraske 
hidrografije, — osim nekih manjih kao: škrape, buševi, crvena 
zemlja, — čine fenomen Krasa. 
II. Špilje. 
Špilje u fenomenu Krasa. — Smjer špilja. — Zatvorene i prohodne špilje. 
— Dioba špilja. — Riječne i suhe špilje. — Okapine. — Razdioba špilja 
po temperaturi. — Temperatura špilja. — Iskonske špilje. — U kojoj 
kami nalazi se najviše špilja? — Kemičko djelovanje vode. — Tera 
rosa i ilovača. — Korozija i erozija. — Špiljski nakiti. 
Prvo mjesto u fenomenu Krasa zauzimaju špilje. One su 
ures samih dolina, visokih stijena i glavica, a i obala morskih. 
Jadranski Kras upravo je na glasu sa obilja špilja i okapina, te nema 
gotovo u Evropi prijedjela, osim Cevena, koji bi se u pogledu špilja 
s njime mogao mjeriti. Vozeći se morem vidimo ih, kako zijevaju, 
bilo iz samih obala, bilo opet iz visokih glavica i stijena. Špilje ili 
pećine, kako ih narod u primorju zove, a imadu još i drugih naziva: 
Hčhle, Grotte, Caverne; u Vlaha gaure (vidi Cvijić: Pećine i pod- 
zemna hidrografija), — jesu dugački podzemni kanali, koji su više 
puta vrlo razgranjeni, a mjestimice šire se u prostrane dvorane 
(Kammern). Smjera su raznolikog, ali ponajviše horizontalnog; prema 
tome, kakove su vrsti špilje. Suhe špilje obično su horizontalnog 
smjera, dok riječne špilje slijede nagib tekućice. Po duljini imade 
ih kratkih i dugačkih. Njeke se ograničuju na vrlo malenu duljinu 
od nekoliko metara, kao n. pr. Vlaška peć između Senja i Novoga, 
