7 
Suhe špilje nastaju uslijed korozije, a ograničuju se na neznatan 
sloj u gornjoj česti kore zemaljske, kako kaže Cvijić, i to na takove 
kami, koja je u stanju, da održi svoj vlastiti teret, i da se stijene 
špilja uslijed pritiska gornjega sloja ne zdrobe, što ovisi samo o 
čvrstoći same kami. — Cvijić dijeli špilje u visoke ili gornje i niske 
ili donje špilje. Špilje u gornjoj česti kore zemaljske imale bi biti 
suhe, a špilje u dubini kore zemaljske, imale bi biti riječne, t. j. 
one kojima tekućica teče ili je tekla, i koje je ona stvorila. No, ovo 
mnijenje Cvijićevo skroz je pogrješno, jer tekućica nije faktor, koji 
stvara špilje, već obratno, koji razara i smanjuje objam špilja, dok 
je glavni stvarajući faktor korozija, a tekućica nadošla je istom 
kasnije ondje, gdje si je upriličila svoje korito. 
Osim suhih i riječnih špilja, ili bolje rekavši špilja u pravom 
smislu riječi, imade još jedna vrst špilja, kojih imade u našemu Krasu 
na pretek, a vrlo su kratke i do kraja vidne, to su t. zv. okapine. U 
Juri zovu ih »Balmen«, a više puta i Grotten, a u Franceskoj »Abri«. 
Po temperaturi možemo špilje razdijeliti na troje: I. tople špilje 
2. ledene špilje (ledenice, Eishöhle, Eisgrotte, Glacičre naturelle), 
3. špilje promjenljive temperature. — Tople špilje su onakove 
špilje, koje su odozgo zatvorene, te temperatura izvana ne može 
u njih. — Ledenice su špilje, u kojima se preko cijeloga ljeta nalazi 
leda. U našem primorju nema ovakovih špilja, jer je njihov postanak 
moguć samo u krajevima, gdje temperatura spadne ispod 0°, 
da se špilja može bar donekle napuniti ledom, da preko ljeta 
održi istu temperaturu. Špilje sa promjenljivom temperaturom su 
špilje prohodne, tako, da se temperatura mijenja prema godišnjim 
prilikama. 
Temperatura u špiljama je obično stalna; prema tome, jeli sa 
ventilacijom spojena ili ne. Špilje dobre ventilacije, kao što je ve- 
Cina špilja u našem Krasu, imadu popriječno srednju godišnju tem- 
peraturu onoga kraja. Iznimku čine u temperaturi špilje, koje su 
vrlo duboko smještene u kori zemaljskoj bez dovoljne ventilacije, 
te koje su u savezu još sa podzemnim tekućicama, i ledene špilje. 
Špilje, koje su vrlo duboko smještene, a nemaju dovoljno 
ventilacije, imadu temperaturu zraka za nekoliko gradi veću nego 
srednju godišnju temperaturu, jer za svakih 30 m. dubine možemo 
računati I“ topline više, a ako je sada jošte k tome spriječen pristup 
vanjskog zraka, to će temperatura dubokih špilja biti puno veća 
nego srednja godišnja toplina stanovitog mjesta. 
