9 
što ga čini voda na svojemu puta, zovemo korozijom, koja je naj- 
važniji faktor kod stvaranja špilja. Biva to na ovaj način. 
U vapnencu nalazi se između slojeva sva sila pukotina, koje 
su više puta poredane u stanovite zone (Zerklüftungszonen) Vidi: 
Knebel: Hčhlenkunde pg. 120.), kroz koje probija voda, koja po- 
moću ugljične kiseline, što ju dobiva, dok prolazi pojedinim puko- 
tinama, rastvara vapnenac. Čim više imade voda ugljične kiseline 
u sebi, to sve jače materije rastvara, dapače same vapnene stijene. 
Još veće djelovanje pri rastvaranju imade voda, čim dublje ponire. 
Uslijed poniranja dolazi voda u veću temperaturu i poveća joj se 
pritisak. U ovom slučaju može voda da rastvori i one materije, 
koje se inače u njoj ne rastvaraju. (Vidi Radovanić: Podzemne 
vode). Dokaz tome vreli su nam izvori sa gejzirama, pa suhe špilje 
i vrela. Vode ovakove dosta su teške i guste, jer su pune vapna, 
koje se odmah, čim voda izađe na površinu, taloži. U ovakom 
talogu imade više puta dosta bilinskih ostanaka. Dok voda prolazi 
kroz ovakove pukotine, koje su u početku dosta neznatne, raširuje 
ih sve više, te čini doline i špilje, težeći pri tom uvijek na niže 
do nepropustna sloja — stvarajući pri tom opet nove rukave. Pri 
prolazu svome ostavlja voda svoje krivudanje, a ujedno i razni 
pijesak, razne veličine valuča i grohoti, što ih je sa sobom ponijela, 
no najmanje vapnenastog pruća, već više stranog kamenja i nanosa 
od peščara, škriljevaca, pa i kremena, a ponajviše crvene zemlje. 
Ovako od prilike razvija Radovanić svoje mnijenje o kemičkom 
djelovanju vode i njezinom prohodu kroz pukotine. 
Tera rosa, špiljska ilovača (Hčhlenlehm), Sto. je nalazimo u 
špiljama, dokaz nam je nekadanje korozije. Voda prodiruć kroz 
pukotine, rastvara, kako sam gore spomenuo, pojedine propustne 
kami, i prodire u dubinu, dok dođe do nepropustne kami (Vertikal- 
entwässerung), a onda traži izlaza na površinu (Horizontalentwäs- 
serung). Ali više puta desi se u Krasu, da voda ne može pro- 
drijeti u dubinu, jer više puta imade u vapnencu i dolomitu ne- 
propustnog materijala kao ilovače, pijeska, pa raznih oksida i kar- 
bonata, koji su u vodi nerastopljivi, te sprečavaju razvitak Krasa, 
a u špiljama nalazimo ih kao taložinu na dnu špilja ili između 
pojedinih pukotina, koje nam naznačuju djelovanje korozije, dok 
je pojedine kami voda odnijela sa sobom, ostavila je teru rosu 
i ilovaču na dnu špilja. 
